PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 447/2014
ze dne 2. května 2014
o zvláštních prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II) (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (2) stanoví pravidla a postupy pro provádění pomoci, která jsou pro všech devět nástrojů vnější činnosti společná. Pro řešení zvláštních situací, zejména v oblasti nepřímého řízení, programů přeshraniční spolupráce financovaných v rámci oblasti politiky „regionální a územní spolupráce“ a programů rozvoje venkova financovaných z oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“, by měla být stanovena doplňková zvláštní pravidla.
(2)
Aby bylo zajištěno, že se předvstupní pomoc bude u všech příjemců uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 (dále jen „příjemci NPP II“) provádět stejným způsobem a že budou dodrženy zásady řádného finančního řízení, měli by Komise a příjemci NPP II uzavřít ujednání ve formě rámcových a odvětvových dohod, v nichž se stanoví zásady jejich spolupráce podle tohoto nařízení.
(3)
Komise by měla příjemce NPP II podporovat v jejich snaze rozvíjet kapacity v oblasti správy finančních prostředků Unie podle zásad a pravidel stanovených v právních předpisech Unie. Za tímto účelem by případně Komise měla úkoly související s plněním rozpočtu svěřit příjemcům NPP II.
(4)
Odpovědnost za programování a provádění pomoci z NPP II by měli mít v prvé řadě příjemci NPP II, kteří by měli zřídit požadované struktury a orgány a předložit Komisi žádost, aby jim byly úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny.
(5)
Proto je třeba v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (3) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (4) stanovit zvláštní pravidla pro svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu příjemcům NPP II.
(6)
Podmínky, které musí přistupující země splňovat, jsou nezbytné pro zajištění celkové kvality řízení veřejných financí.
(7)
Je třeba vymezit zvláštní pravidla pro stanovení finančních oprav a postupy, které se vůči příjemcům NPP II použijí při provádění pomoci Unie v rámci nepřímého řízení.
(8)
Aby byla zajištěna účinnost, účelnost, soudržnost a koordinace provádění předvstupní finanční pomoci Unie podle nařízení (EU) č. 231/2014 (dále jen „pomoc z NPP II“), mělo by být nařízení (EU) č. 236/2014 doplněno podrobnými pravidly pro monitorování a hodnocení.
(9)
Za účelem dalšího podrobného vymezení požadavků na podávání zpráv, které musí příjemci NPP II splňovat, jsou zapotřebí zvláštní pravidla pro podávání zpráv.
(10)
Měla by být stanovena zvláštní pravidla týkající se transparentnosti a zviditelnění pomoci z NPP II s cílem účinně plnit požadavky vyplývající z nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (5), nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
(11)
Pomoci z NPP II by se mělo využívat mimo jiné na podporu přeshraniční spolupráce mezi příjemci NPP II, jakož i mezi příjemci NPP II a členskými státy nebo zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Úlohy a povinnosti zúčastněných aktérů je třeba specifikovat s ohledem na různé situace, zejména pokud jde o přeshraniční spolupráci mezi příjemci NPP II a členskými státy.
(12)
Pomoc z NPP II v rámci programů rozvoje venkova v oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“ by měla podporovat postupné sladění s acquis v oblasti společné zemědělské politiky. Zvláštní pravidla jsou nutná pro financování operací podobného charakteru, jako jsou operace v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, prostřednictvím systémů řízení a kontroly, které se podobají odpovídajícím strukturám s podobnými funkcemi v členských státech.
(13)
S cílem zajistit včasné programování a provádění programů financovaných z NPP II 2014 by toto nařízení mělo vstoupit v platnost třetím dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro NPP II,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ POMOCI Z NPP
KAPITOLA I
Předmět a definice
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví zvláštní pravidla, která zavádí jednotné podmínky pro provádění nařízení (EU) č. 231/2014 a prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 236/2014, pokud jde o metody provádění, finanční řízení, monitorování, hodnocení a podávání zpráv, transparentnost a zviditelnění pomoci z NPP II, jakož i zvláštní pravidla pro přeshraniční spolupráci v oblasti politiky „regionální a územní spolupráce“ a pomoc v rámci programů rozvoje venkova v oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„příjemcem NPP II“ jeden z příjemců uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014;
b)
„programem“ akční program, individuální, zvláštní nebo podpůrná opatření v souladu s články 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014;
c)
„rámcovou dohodou“ ujednání uzavřené mezi Komisí a příjemcem NPP II, které se vztahuje na všechny oblasti politiky NPP II a které stanoví zásady finanční spolupráce mezi příjemcem NPP II a Komisí podle tohoto nařízení;
d)
„odvětvovou dohodou“ ujednání uzavřené mezi Komisí a příjemcem NPP II, které se vztahuje na určité oblasti politiky nebo určitý program NPP II a stanoví pravidla a postupy, které je třeba dodržovat a které nejsou obsaženy v rámcové dohodě nebo v dohodách o financování;
e)
„oblastí (oblastmi) politiky“ hlavní oblasti spolupráce, na které se podle čl. 3 odst. 1 nařízení (EU) č. 231/2014 zaměřují opatření financovaná z NPP II;
f)
„orgány“ veřejné subjekty nebo orgány příjemce NPP II nebo členského státu na celostátní, regionální nebo místní úrovni;
g)
„velkým projektem“ projekt skládající se z řady prací, činností nebo služeb, které jsou samy o sobě určeny ke splnění jasného a nedělitelného úkolu přesné hospodářské nebo technické povahy s jasně určenými cíli a u nichž celkové náklady přesahují náklady specifikované v rámcové dohodě;
h)
„zúčastněnými zeměmi“ samotní příjemci NPP II nebo příjemci NPP II spolu s členským(i) státem (státy) nebo zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství, jež se účastní víceletého programu přeshraniční spolupráce společně připraveného zúčastněnými zeměmi;
i)
„dohodou o financování“ roční nebo víceletá dohoda uzavřená mezi Komisí a příjemcem NPP II za účelem provádění finanční pomoci Unie prostřednictvím akce spadající do působnosti tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Obecný rámec pro provádění pomoci z NPP II
Článek 3
Zásady financování z prostředků Unie
1. Pomoc z NPP II podporuje reformní úsilí příjemců NPP II, jak je uvedeno v článku 1 nařízení (EU) č. 231/2014. K financování zvláštních programů a samostatných akcí může být vyžadován finanční příspěvek jak od příjemce NPP II, tak od Unie.
2. Položka výdajů financovaná podle nařízení (EU) č. 231/2014 nesmí být financována z jiných prostředků v rámci rozpočtu Unie.
Článek 4
Zásada vlastní odpovědnosti
1. Odpovědnost za programování a provádění pomoci z NPP II má v prvé řadě příjemce NPP II.
2. Příjemce NPP II jmenuje národního koordinátora NPP, jenž je hlavním partnerem Komise v celém procesu poskytování pomoci z NPP: při strategickém plánování, koordinaci programování, monitorování provádění, hodnocení a podávání zpráv.
Národní koordinátor NPP:
a)
zajišťuje koordinaci v rámci správy příjemce NPP II a s ostatními dárci, jakož i úzké spojení mezi využitím pomoci z NPP II a obecným procesem přistoupení;
b)
koordinuje účast příjemců NPP II v příslušných programech územní spolupráce, zejména v programech přeshraniční spolupráce uvedených v čl. 27 písm. a) až c) a případně v programech nadnárodní nebo meziregionální spolupráce zavedených a prováděných podle nařízení (EU) č. 1299/2013. V případě potřeby může tímto úkolem koordinace pověřit koordinátora pro územní spolupráci nebo provozní strukturu;
c)
zajišťuje, aby byly cíle stanovené v akcích nebo programech navržených příjemci NPP II v souladu s cíli uvedenými ve strategickém dokumentu země a zohledňovaly příslušné makroregionální strategie a strategie pro přímořské oblasti;
d)
usiluje o to, aby správa příjemce NPP II učinila veškeré kroky nezbytné k usnadnění provádění souvisejících programů.
Národním koordinátorem NPP je vysoce postavený zástupce vlády nebo státní správy příjemce NPP II s odpovídající pravomocí.
3. Komise a příjemci NPP II zahájí dialog o řízení veřejných financí, aby vytvořili pevnější základ pro řízení předvstupní pomoci a národních fondů. Za tímto účelem Komise posoudí, do jaké míry správa příjemce NPP II dodržuje zásady otevřeného a řádného systému řízení veřejných financí. Pokud správa tyto požadavky splňuje jen částečně, příjemce NPP II a odpovědná schvalující osoba se dohodnou, jaká opatření je třeba přijmout k řešení zjištěných nedostatků.
Článek 5
Rámcové a odvětvové dohody
1. Komise a příjemce NPP II uzavřou rámcovou dohodu, v níž pro pomoc z NPP stanoví zvláštní ujednání pro řízení, kontrolu, dohled, monitorování, hodnocení, podávání zpráv a audit, na jejichž základě se příjemce NPP II zaváže k provedení příslušných požadavků regulačního rámce Unie do svého právního řádu. Rámcovou dohodu mohou doplňovat odvětvové dohody, v nichž se stanoví zvláštní ustanovení pro řízení a provádění pomoci z NPP II ve specifických oblastech politiky nebo specifických programech.
2. Pomoc z NPP II může být příjemci NPP II poskytnuta až poté, co rámcová dohoda uvedená v odstavci 1 vstoupila v platnost. Pokud se uzavírají odvětvové dohody, poskytuje se pomoc z NPP II pro příslušnou oblast politiky nebo příslušný program po vstupu jak rámcové dohody, tak příslušné odvětvové dohody v platnost.
3. Rámcová dohoda se vztahuje na všechny dohody o financování uvedené v článku 6. Případné odvětvové dohody se vztahují rovněž na všechny dohody o financování uzavřené v souvislosti s oblastí politiky nebo programem, na které se odvětvová dohoda vztahuje.
4. Rámcová dohoda a případně odvětvové dohody stanoví zejména podrobná ustanovení týkající se:
a)
struktur a orgánů potřebných pro řízení, kontrolu, dohled, monitorování, hodnocení, podávání zpráv a audit pomoci z NPP II, jakož i jejich úkoly a povinnosti;
b)
podmínek a požadavků na kontrolu při:
i)
zřizování požadovaných struktur a orgánů příjemcem NPP II, které jsou potřebné k tomu, aby mohl být v souvislosti s pomocí z NPP II pověřen úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu,
ii)
monitorování, pozastavení nebo ukončení svěřených úkolů souvisejících s plněním rozpočtu;
c)
programování a provádění pomoci z NPP II a zejména ustanovení o intenzitě podpory, výši příspěvku Unie a způsobilosti;
d)
zadávání veřejných zakázek, udělování grantů a jiných zadávacích řízení podle čl. 1 odst. 2 a článků 8 a 10 nařízení (EU) č. 236/2014;
e)
pravidel týkajících se daní, cel a jiných poplatků podle článku 5 nařízení (EU) č. 236/2014;
f)
požadavků na platby, kontrolu a schvalování účetních závěrek a postupy pro uložení finančních oprav a zrušení závazků v případě nevyužitých finančních prostředků;
g)
ochrany finančních zájmů Unie, jak je uvedeno v článku 7 nařízení (EU) č. 236/2014, a ustanovení o oznamování podvodů a jiných nesrovnalostí;
h)
požadavků ohledně transparentnosti, zviditelnění, informací a zveřejňování.
Článek 6
Rozhodnutí o financování a dohody o financování
1. Rozhodnutí Komise, kterými se přijímají programy, splňují požadavky potřebné k rozhodnutím o financování podle čl. 84 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a článku 94 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. Pokud se na základě těchto rozhodnutí přijímají víceleté akční programy s rozdělenými závazky pro oblasti politiky uvedené v čl. 3 písm. a) až c) nařízení (EU) č. 231/2014, programy případně obsahují orientační seznam velkých projektů. Komise přijme rozhodnutí o schválení finančního příspěvku na vybraný velký projekt.
3. V dohodách o financování se stanoví mimo jiné podmínky, za jakých je pomoc z NPP II řízena, včetně možných způsobů provádění, intenzity podpory, lhůt pro provedení, jakož i pravidel pro způsobilost výdajů. Pokud se programy přijímají v rámci nepřímého řízení ze strany příjemce NPP II, obsahuje dohoda o financování ustanovení požadovaná podle článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
4. Dohody o financování programů přeshraniční spolupráce podle hlavy VI kapitoly II mohou být podepsány rovněž členským státem, v němž má sídlo řídicí orgán příslušného programu. U programů přeshraniční spolupráce mohou podle hlavy VI kapitoly III všechny země účastnící se určitého programu podepsat jedinou dohodu o financování.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ ZE STRANY PŘÍJEMCŮ NPP II
KAPITOLA I
Systémy řízení a kontroly
Článek 7
Struktury a orgány
1. Příjemce NPP II zřídí následující struktury a orgány potřebné pro řízení, kontrolu, dohled, monitorování, hodnocení, podávání zpráv a interní audit pomoci z NPP II:
a)
národní koordinátor NPP;
b)
vnitrostátní schvalující osoba;
c)
provozní struktury.
2. Vnitrostátní schvalující osoba zřídí řídicí strukturu sestávající z národního fondu a podpůrného úřadu pro vnitrostátní schvalující osobu.
3. Příjemce NPP II určí auditní orgán.
4. Příjemce NPP II zajistí vhodné rozdělení funkcí mezi struktury a orgány uvedené v odstavcích 1 až 3.
Článek 8
Úkoly a povinnosti národního koordinátora NPP
Kromě úkolů uvedených v čl. 4 odst. 2 přijímá národní koordinátor NPP opatření, aby byly cíle stanovené v akcích nebo programech, u kterých byly úkoly související s plněním rozpočtu svěřeny, během provádění pomoci z NPP II řádně plněny.
Článek 9
Úkoly a povinnosti vnitrostátní schvalující osoby
1. Vnitrostátní schvalující osoba nese celkovou odpovědnost za finanční řízení pomoci z NPP II u příjemce NPP II a odpovídá za zajišťování zákonnosti a řádnosti výdajů.
2. Vnitrostátní schvalující osobou je vysoce postavený zástupce vlády nebo státní správy příjemce NPP II s odpovídající pravomocí.
3. Vnitrostátní schvalující osoba je zejména odpovědná za:
a)
vedení účtů a finanční operace NPP II;
b)
účinné fungování systémů vnitřní kontroly při provádění pomoci z NPP II;
c)
zavádění účinných a přiměřených opatření proti podvodům při zohlednění zjištěných rizik;
d)
zahájení postupu podle článku 14.
4. Vnitrostátní schvalující osoba přijímá opatření v souvislosti se zprávami auditního orgánu uvedenými v článku 12 a předkládá Komisi výroční prohlášení řídicího subjektu. Výroční prohlášení řídicího subjektu se vypracovává pro každý program v podobě stanovené v rámcové dohodě a opírá se o dohled nad systémy vnitřní kontroly skutečně prováděný vnitrostátní schvalující osobou během celého rozpočtového roku.
Ke konci provádění programu předloží vnitrostátní schvalující osoba závěrečný výkaz výdajů.
Článek 10
Úkoly a povinnosti provozních struktur
1. Provozní struktury zřizuje příjemce NPP II za účelem provádění a řízení pomoci z NPP II.
2. Provozní struktura odpovídá za provádění, informace a zviditelnění, monitorování programů, podávání zpráv o těchto programech a v případě potřeby za jejich hodnocení v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování legality a správnosti výdajů, které vznikly při provádění programů, za něž odpovídá.
Článek 11
Úkoly a povinnosti řídicí struktury
1. Národní fond je v rámci ministerstva příjemce NPP II s centrální rozpočtovou pravomocí. Podporuje vnitrostátní schvalující osobu při plnění jejích úkolů, a to zejména úkolů uvedených v čl. 9 odst. 3 písm. a).
2. Podpůrný úřad vnitrostátní schvalující osoby podporuje vnitrostátní schvalující osobu při plnění jejích úkolů, a zejména úkolů uvedených v čl. 9 odst. 3 písm. b).
Článek 12
Úkoly a povinnosti auditního orgánu
1. V souladu s čl. 60 odst. 2 prvním pododstavcem písm. c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 podléhají struktury a orgány uvedené v čl. 7 odst. 1 zřízené příjemcem NPP II a řídicí struktury uvedené v čl. 7 odst. 2 zřízené vnitrostátní schvalující osobou nezávislému externímu auditu prováděnému auditním orgánem podle čl. 7 odst. 3, který je na výše uvedených strukturách a orgánech nezávislý. Příjemce NPP II zajistí, aby vedoucí auditního orgánu měl řádné schopnosti, znalosti a zkušenosti v oblasti auditu.
2. Auditní orgán provádí audity systému (systémů) řízení a kontroly, akcí, transakcí a ročních účetních závěrek v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy a na základě strategie auditu připravené na období tří let. Strategie auditu se každoročně aktualizuje.
3. Auditní orgán vypracuje výroční zprávu o auditorské činnosti a výroční výrok auditora vyjádřený v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
4. Ke konci provádění programu auditní orgán vypracuje závěrečnou zprávu o auditorské činnosti a předloží výrok auditora k závěrečnému výkazu výdajů.
KAPITOLA II
Zvláštní ustanovení týkající se svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu
Článek 13
Podmínky pro svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu příjemci NPP II
1. Komise svěřuje úkoly související s plněním rozpočtu příjemci NPP II uzavřením dohody o financování v souladu s ustanoveními čl. 60 odst. 1 a 2, článku 61 a čl. 184 odst. 2 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Příjemce NPP II zaručí úroveň ochrany finančních zájmů Unie rovnocennou úrovni ochrany vyžadované podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a zřídí nezbytné struktury pro zajištění účinného fungování systémů vnitřní kontroly.
3. Účinný systém vnitřní kontroly vytvářejí systémy řízení, kontroly, dohledu a auditu zřízené u příjemce NPP II a tento systém zahrnuje alespoň těchto pět oblastí:
a)
kontrolní prostředí;
b)
řízení rizik;
c)
kontrolní činnosti;
d)
poskytování informací a komunikace;
e)
monitorování.
Článek 14
Svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu
1. Vnitrostátní schvalující osoba předkládá jménem příjemce NPP II Komisi žádost o svěření úkolů souvisejících s plněním rozpočtu v souladu s článkem 13.
2. Před předložením žádosti uvedené v odstavci 1 vnitrostátní schvalující osoba zajistí, aby řídicí struktura a příslušná provozní struktura (příslušné provozní struktury) splňovaly požadavky podle čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a), b) a d) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a čl. 13 odst. 3 tohoto nařízení.
3. Dříve než Komise svěří úkoly související s plněním rozpočtu v rámci pomoci z NPP II, přezkoumá žádost uvedenou v odstavci 1 a struktury a orgány zřízené podle článku 7 a za účelem hodnocení ex ante podle čl. 61 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 získá doklady o splnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) až d) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v čl. 13 odst. 3 tohoto nařízení.
Při svěřování úkolů souvisejících s plněním rozpočtu v rámci pomoci z NPP II se Komise může opírat o hodnocení ex ante provedené v souvislosti s dřívější dohodou o financování s příjemcem NPP II nebo o hodnocení ex ante provedené v souvislosti se svěřením řídicích pravomocí, o němž bylo rozhodnuto podle nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (7). Komise požaduje dodatečné doklady, pokud v těchto hodnoceních nejsou zachyceny všechny požadavky.
4. Vnitrostátní schvalující osoba monitoruje, zda řídicí struktura a provozní struktura (struktury) průběžně plní požadavky uvedené v odstavci 2. V případě neplnění těchto požadavků vnitrostátní schvalující osoba neprodleně informuje Komisi a přijme veškerá vhodná ochranná opatření týkající se provedených plateb nebo podepsaných smluv.
5. Komise monitoruje dodržování souladu s čl. 60 odst. 2 a 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012; není-li plnění požadavků zajištěno, může kdykoli přijmout vhodná nápravná opatření, včetně pozastavení nebo ukončení částí dohody o financování.
HLAVA III
FINANČNÍ ŘÍZENÍ
KAPITOLA I
Finanční příspěvek Unie
Článek 15
Způsobilost výdajů
1. Před uzavřením příslušné dohody o financování podle článku 13 nejsou podepsané smlouvy a jejich dodatky, vzniklé výdaje a platby provedené příjemcem NPP II způsobilé pro financování podle nařízení (EU) č. 231/2014.
2. V rámci nařízení (EU) č. 231/2014 nejsou způsobilé pro financování tyto výdaje:
a)
nákup pozemků a stávajících budov, kromě případů, kdy je tento nákup v rozhodnutí o financování řádně odůvodněn povahou operace;
b)
další výdaje uvedené v odvětvových dohodách nebo dohodách o financování.
KAPITOLA II
Pravidla týkající se nepřímého řízení ze strany příjemce NPP II
Článek 16
Oznamování podezření z podvodů a jiných nesrovnalostí
Příjemce NPP II neprodleně oznámí Komisi podezření z podvodů nebo jiné nesrovnalosti, které se staly předmětem prvotního odhalení ve správním nebo soudním řízení, a průběžně ji informuje o vývoji správních a právních řízení. Oznámení se podávají elektronicky pomocí modulu, který k tomuto účelu poskytla Komise.
Článek 17
Finanční opravy
1. Aby bylo zajištěno využívání finančních prostředků z NPP II v souladu s platnými pravidly, uplatňuje Komise mechanismy finančních oprav.
2. Finanční oprava může být provedena na základě:
a)
zjištění určité chyby, nesrovnalosti nebo podvodu;
b)
zjištění nedostatku v řídicích a kontrolních systémech příjemce NPP II.
3. Komise uplatňuje finanční opravy na základě zjištění neoprávněně vydaných částek a na základě finančního dopadu na rozpočet. Pokud tyto částky nelze zjistit přesně, aby mohly být provedeny jednotlivé opravy, může Komise použít paušální opravy nebo opravy na základě extrapolace závěrů.
4. Finanční opravy se případně provedou kompenzací.
5. Při rozhodování o výši opravy Komise zohlední povahu a závažnost určité chyby nebo nesrovnalosti a/nebo rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
HLAVA IV
MONITOROVÁNÍ, HODNOCENÍ A PODÁVÁNÍ ZPRÁV
KAPITOLA I
Monitorování
Článek 18
Monitorovací výbor NPP
1. Komise a příjemce NPP II zřídí nejpozději do šesti měsíců po vstupu první dohody o financování v platnost monitorovací výbor NPP.
2. Monitorovací výbor NPP zkoumá celkovou účinnost, účelnost, kvalitu, soudržnost, koordinaci a řádnost provádění všech opatření, pokud jde o plnění jejich cílů. Za tímto účelem případně vychází z informací poskytnutých odvětvovými monitorovacími výbory. Kdykoli je třeba, může doporučit nápravná opatření.
3. Monitorovací výbor NPP se skládá ze zástupců Komise, národního koordinátora NPP a dalších příslušných vnitrostátních orgánů a subjektů příjemce NPP II a případně mezinárodních organizací, včetně mezinárodních finančních institucí a dalších zúčastněných stran, jako je občanská společnost a soukromý sektor.
4. Zasedání monitorovacího výboru NPP společně řídí zástupce Komise a národní koordinátor NPP.
5. Monitorovací výbor NPP přijme svůj jednací řád.
6. Monitorovací výbor NPP se schází nejméně jednou ročně. Z iniciativy Komise nebo příjemce NPP II mohou být svolána ad hoc zasedání, zejména na tematickém základě.
Článek 19
Odvětvové monitorovací výbory
1. V rámci nepřímého řízení ze strany příjemců NPP II zřídí příjemci NPP II nejpozději do šesti měsíců po vstupu první dohody o financování v platnost podle oblasti politiky nebo podle programu odvětvové monitorovací výbory, které se vztahují k příslušné oblasti politiky nebo příslušnému programu. Pokud je to vhodné, mohou být odvětvové monitorovací výbory zřizovány ad hoc v rámci jiných metod provádění.
2. Každý odvětvový monitorovací výbor zkoumá účinnost, účelnost, kvalitu, soudržnost, koordinaci a řádnost provádění opatření v dané oblasti politiky nebo programu a jejich soulad s příslušnými odvětvovými strategiemi. Měří pokrok v souvislosti s dosahováním cílů opatření a jejich očekávaných výstupů, výsledků a dopadu pomocí ukazatelů ve vztahu k výchozí situaci, jakož i pokroku v souvislosti s finančním plněním. Odvětvový monitorovací výbor podává monitorovacímu výboru NPP zprávy a může navrhovat nápravná opatření, aby se zajistilo dosahování cílů opatření a zvýšila účinnost, účelnost, dopad a udržitelnost poskytované pomoci.
3. V odvětvovém monitorovacím výboru jsou zastoupeny příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, další zúčastněné strany, jako jsou hospodářští, sociální a environmentální partneři a případně mezinárodní organizace, včetně mezinárodních finančních institucí a občanské společnosti. Práce výboru se účastní i Komise. Zasedáním odvětvového monitorovacího výboru předsedá vyšší zástupce příjemce NPP II. V závislosti na oblasti politiky nebo programu může Komise zasedáním výboru spolupředsedat.
4. Každý odvětvový monitorovací výbor přijme svůj jednací řád.
5. Odvětvový monitorovací výbor zasedá alespoň dvakrát ročně. Svolávána mohou být rovněž ad hoc zasedání.
Článek 20
Další monitorovací činnosti
V případě potřeby mohou být zřízeny další platformy pro monitorování. O jejich činnostech je informován monitorovací výbor NPP.
KAPITOLA II
Hodnocení
Článek 21
Zásady
1. Podle čl. 30 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 podléhá pomoc z NPP II hodnocením, jejichž cílem je zlepšení jejího významu, její soudržnosti, kvality, účinnosti, účelnosti, přidané hodnoty Unie, ucelenosti a synergie s příslušným politickým dialogem.
2. Hodnocení se mohou provádět na politické, strategické, tematické, odvětvové, programové a provozní úrovni, jakož i na úrovni země či regionu.
3. Výsledky hodnocení jsou zohledňovány monitorovacím výborem NPP a odvětvovými monitorovacími výbory.
Článek 22
Hodnocení prováděná příjemcem NPP II v rámci nepřímého řízení
1. Příjemce NPP II, jenž byl v rámci pomoci z NPP pověřen úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, odpovídá za provádění hodnocení programů, které řídí.
2. Příjemce NPP II vypracuje plán hodnocení s hodnotícími činnostmi, které hodlá uskutečnit v různých fázích provádění.
KAPITOLA III
Podávání zpráv
Článek 23
Výroční zprávy příjemců NPP II o provádění pomoci z NPP II v rámci nepřímého řízení
1. Do 15. února následujícího rozpočtového roku předloží příjemce NPP II Komisi v souladu s čl. 60 odst. 5 prvním pododstavcem písm. a) až c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012:
a)
výroční zprávu o plnění svěřených úkolů;
b)
výroční finanční výkazy nebo účetní závěrky na akruální bázi, jak jsou stanoveny v dohodě o financování, vypracované pro výdaje vynaložené při plnění svěřených úkolů;
c)
výroční prohlášení řídicího subjektu podle čl. 9 odst. 4;
d)
souhrn zpráv o auditu a kontrolách provedených řídicí strukturou, které představují spolehlivý základ prohlášení řídicího subjektu. Tento souhrn obsahuje rozbor povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatá či plánovaná nápravná opatření, jakož i opatření přijatá v návaznosti na zprávy předložené auditním orgánem.
2. Do 15. března následujícího rozpočtového roku předloží příjemce NPP II Komisi výrok auditora v souladu s čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Na konci provádění jednotlivých programů předloží příjemce NPP II závěrečnou zprávu, která zahrnuje celé období provádění a může obsahovat poslední výroční zprávu.
4. V závislosti na opatření či programu, za něž odpovídá, může být od provozní struktury požadováno, aby vypracovala souhrnnou výroční zprávu, která by zahrnovala celý rozpočtový rok a kterou by národní koordinátor NPP po přezkoumání odpovědným odvětvovým monitorovacím výborem předložil Komisi.
HLAVA V
TRANSPARENTNOST A ZVIDITELNĚNÍ
Článek 24
Informace, zveřejňování a transparentnost
1. Každý aktér provádějící pomoc z NPP II podle čl. 58 odst. 1 písm. a) až c) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 splňuje požadavky ohledně informací, zveřejňování a transparentnosti podle čl. 35 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a zajistí přiměřené zviditelnění akcí.
2. V případě nepřímého řízení příjemcem NPP II jsou za zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků Unie podle článků 21 a 22 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 odpovědné provozní struktury. Provozní struktury zajistí, aby byl příjemce informován, že bude uveden ve zveřejněném seznamu příjemců. Veškeré osobní údaje obsažené v tomto seznamu se zpracovávají podle požadavků nařízení (ES) č. 45/2001.
3. Strategické dokumenty pro jednotlivé země nebo více zemí a veškeré jejich revize, jakož i programy, se pokud možno předkládají jako veřejné dokumenty přístupné široké veřejnosti a občanské společnosti.
Článek 25
Zviditelnění a komunikace
1. Komise a příjemce NPP II se dohodnou, že předloží důsledný plán komunikačních činností a že budou aktivně podporovat zveřejňování informací o pomoci z NPP II u příjemce NPP II.
2. Příjemce NPP II informuje o svých činnostech k zajištění zviditelnění a komunikace monitorovací výbor NPP a odvětvové monitorovací výbory.
HLAVA VI
PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 26
Definice
1. Pro účely této hlavy se rozumí:
a)
„operací“ projekt, smlouva, opatření nebo skupina projektů, které byly vybrány společným monitorovacím výborem nebo veřejným zadavatelem dotyčného programu nebo z jeho pověření a které přispívají k dosažení cílů prioritní osy nebo prioritních os, k níž/k nimž se vztahují, pokud jde o programy přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. a), nebo cílů tematické priority nebo tematických priorit, k níž/k nimž se vztahují, pokud jde o programy přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. b) nebo c);
b)
„příjemcem“ veřejný nebo soukromý subjekt odpovědný za zahájení nebo za zahájení a provádění operací; v souvislosti s režimy státní podpory (jak je definováno v čl. 2 odst. 13 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (8)) se v případě programů přeshraniční spolupráce se zapojením členských států výrazem „příjemce“ rozumí subjekt, který dostává podporu.
2. Pojmy „výdaje z veřejných zdrojů“, „programování“, „dohoda o partnerství“ a „doklad“ se pro účely kapitol I a II této hlavy, pokud jde o programy přeshraniční spolupráce s členskými státy, použijí v souladu s definicemi podle článku 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 27
Forma pomoci
Pomoc se poskytuje v jedné z následujících forem přeshraniční spolupráce:
a)
přeshraniční spolupráce mezi jedním nebo několika členskými státy a jedním nebo několika příjemci NPP II podle kapitoly II;
b)
přeshraniční spolupráce mezi dvěma nebo několika příjemci NPP II podle kapitoly III;
c)
přeshraniční spolupráce mezi příjemci NPP II a zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství, podle kapitoly III.
Článek 28
Intenzita podpory a výše pomoci z NPP II
1. V rozhodnutí Komise o přijetí programu přeshraniční spolupráce se pro formy spolupráce uvedené v článku 27 stanoví míra spolufinancování a maximální výše pomoci z NPP II na základě:
a)
celkových způsobilých výdajů, včetně výdajů z veřejných a soukromých zdrojů; nebo
b)
způsobilých výdajů z veřejných zdrojů.
2. Pro programy přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. a) nesmí být míra spolufinancování Unie na úrovni jednotlivých prioritních os programu přeshraniční spolupráce podle čl. 34 odst. 2 nižší než 20 % a nesmí překračovat 85 % způsobilých výdajů.
3. U programů přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. b) a c) nesmí být míra spolufinancování Unie na úrovni jednotlivých tematických priorit nižší než 20 % a nesmí překračovat 85 % způsobilých výdajů. Pokud jde o technickou pomoc, činí míra spolufinancování 100 %.
Článek 29
Tematické priority a soustředění pomoci z NPP II
1. Tematické priority pomoci z NPP II jsou priority definované v příloze III nařízení (EU) č. 231/2014.
2. Pro každý program přeshraniční spolupráce se vyberou nejvýše 4 tematické priority.
Článek 30
Zeměpisné pokrytí
Seznam způsobilých regionů je zahrnut do příslušného programu přeshraniční spolupráce; způsobilé tedy jsou:
a)
u programů přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. a) regiony úrovně 3 klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) nebo, neexistuje-li klasifikace NUTS, srovnatelné oblasti podél pozemních hranic nebo podél námořních hranic, které jsou od sebe vzdáleny maximálně 150 kilometrů, aniž jsou dotčeny potenciální úpravy potřebné pro zajištění soudržnosti a kontinuity přeshraničních programů zřízených na programové období 2007-2013;
b)
u programů přeshraniční spolupráce podle čl. 27 písm. b) a c) se způsobilé regiony v případě potřeby stanoví v příslušných programech přeshraniční spolupráce.
Článek 31
Příprava, hodnocení, schvalování a úprava programů přeshraniční spolupráce
1. Tematické priority pro jednotlivé programy přeshraniční spolupráce určí zúčastněné země pro každou hranici nebo skupinu hranic na základě tematických priorit podle přílohy III nařízení (EU) č. 231/2014.
2. Komise zhodnotí soulad programů přeshraniční spolupráce s tímto nařízením, jejich skutečný přínos k vybraným tematickým prioritám podle přílohy III nařízení (EU) č. 231/2014 a také, pokud jde o zúčastněné členské státy, k příslušné dohodě o partnerství.
3. Komise vyjádří své připomínky do tří měsíců ode dne předložení programu přeshraniční spolupráce. Zúčastněné země poskytnou Komisi veškeré potřebné doplňující informace a případně návrh programu přeshraniční spolupráce přepracují.
4. Pokud Komise program přeshraniční spolupráce po jeho formálním předložení schválí, musí zajistit, aby byly všechny její připomínky přiměřeně zohledněny.
5. Žádosti o změnu programů přeshraniční spolupráce předložené zúčastněnými zeměmi musí být řádně odůvodněné a zejména v nich musí být uveden očekávaný dopad změn na dosahování cílů stanovených v programu. K těmto žádostem musí být přiložen revidovaný program. Na změny programů přeshraniční spolupráce se použijí odstavce 2 a 3.
Článek 32
Technická pomoc
1. U každého programu přeshraniční spolupráce se počítá se zvláštním rozpočtovým přídělem na operace technické pomoci, mimo jiné na přípravu, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikaci, vytváření sítí, řešení stížností, činnosti v oblasti kontroly a auditu v souvislosti s prováděním programu a činnosti k posílení správní kapacity pro provádění programu. Zúčastněné země mohou pomoc z NPP II využívat rovněž na podporu opatření ke snížení administrativní zátěže pro příjemce, a to i prostřednictvím systémů pro elektronickou výměnu dat, a opatření ke zvýšení způsobilosti orgánů zúčastněných zemí a příjemců spravovat a využívat pomoc z NPP II a k vzájemné výměně osvědčených postupů. Tato opatření se mohou týkat předchozích i následujících programových období.
2. Odchylně od čl. 15 odst. 1 mohou být výdaje na technickou pomoc na podporu přípravy programu přeshraniční spolupráce a při zřizování řídicích a kontrolních systémů způsobilé již přede dnem přijetí rozhodnutí Komise o schválení programu přeshraniční spolupráce, avšak nikoli před 1. lednem 2014.
KAPITOLA II
Přeshraniční spolupráce mezi členskými státy a příjemci NPP II
Článek 33
Použitelná ustanovení
1. Pro členský stát, který se účastní programu přeshraniční spolupráce v rámci této kapitoly, zejména pokud je v tomto členském státě sídlo řídicího orgánu, platí pravidla použitelná v souladu s touto kapitolou pro cíl Evropská územní spolupráce podle nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (9). Pokud tato pravidla odkazují na evropské strukturální a investiční fondy ve smyslu článku 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, má se za to, že se pro účely této kapitoly vztahují i na pomoc z NPP II.
2. Aniž by byly dotčeny odůvodněné odchylky stanovené v příslušné dohodě o financování, použijí se pro příjemce NPP II, kteří se účastní programu přeshraniční spolupráce v rámci této kapitoly, pravidla použitelná pro Evropskou územní spolupráci v souladu s touto kapitolou.
Článek 34
Programování
1. Programy přeshraniční spolupráce se vypracovávají v souladu se zásadou o partnerství stanovenou v čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v souladu s čl. 8 odst. 2 až 4, 7, 9 a 10 nařízení (EU) č. 1299/2013.
2. Programy přeshraniční spolupráce sestávají z prioritních os. Aniž je dotčen článek 32, prioritní osy odpovídají tematickým prioritám uvedeným v článku 29. V rámci prioritní osy, tam, kde je to vhodné, a s cílem zvýšit její dopad a účinnost prostřednictvím jednotného integrovaného přístupu, mohou být doplněny prvky dalších tematických priorit.
3. V rámci programů přeshraniční spolupráce se mohou provádět opatření komunitně vedeného místního rozvoje ve smyslu článků 32 až 35 nařízení (EU) č. 1303/2013, společných akčních plánů ve smyslu článků 104 až 109 uvedeného nařízení a integrovaných územních investic ve smyslu článku 36 uvedeného nařízení, přičemž se zohlední základní zásady těchto nástrojů a články 9 až 11 nařízení (EU) č. 1299/2013. Komise a zúčastněné země dohodnou pro každý program přeshraniční spolupráce zvláštní pravidla a podmínky.
4. Programy přeshraniční spolupráce Komisi předkládá elektronicky členský stát, v němž má řídicí orgán programu sídlo.
5. Evropská investiční banka (EIB) se může na žádost zúčastněných zemí podílet na přípravách operací, jakož i na činnostech souvisejících s přípravou operací, zejména v případě velkých projektů.
Komise může před přijetím programů přeshraniční spolupráce EIB konzultovat.
Článek 35
Technická pomoc
Částka pomoci z NPP II, která má být přidělena na technickou pomoc, je omezena na 10 % celkové částky přidělené na program přeshraniční spolupráce, avšak není nižší než 1 500 000 EUR.
Článek 36
Způsob provádění a určení orgánů odpovědných za program
1. Programy přeshraniční spolupráce podle této kapitoly se provádějí v rámci sdíleného řízení. Z toho vyplývá, že za řízení a kontrolu programů odpovídají členské státy a Komise v souladu se svými příslušnými odpovědnostmi stanovenými zejména v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a v tomto nařízení.
Na členský stát, v němž má sídlo řídicí orgán, se použijí články 73 a 74 nařízení (EU) č. 1303/2013 týkající se odpovědnosti členských států v rámci sdíleného řízení.
Pokud jde o pravomoci a odpovědnosti Komise v rámci sdíleného řízení, použije se článek 75 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Státy, které se účastní programu přeshraniční spolupráce, určí pro účely čl. 123 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 jediný řídicí orgán; pro účely čl. 123 odst. 2 uvedeného nařízení jediný certifikační orgán; a pro účely čl. 123 odst. 4 uvedeného nařízení jediný auditní orgán.
3. Řídicí orgán a auditní orgán mají sídlo ve stejném členském státě. Země účastnící se programu přeshraniční spolupráce mohou určit jediný řídicí orgán, který bude plnit úkoly certifikačního orgánu.
Postup pro určení řídicího orgánu a případně certifikačního orgánu stanovený v článku 124 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí členský stát, ve kterém se daný orgán nachází.
Určeními stanovenými v tomto článku není dotčeno rozdělení závazků v souvislosti s uplatňováním finančních oprav mezi zúčastněnými zeměmi tak, jak je uvedeno v programu přeshraniční spolupráce.
Článek 37
Funkce orgánů odpovědných za program
1. Pokud jde o funkce řídicího orgánu, použije se článek 125 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 23 odst. 1, 2, 4 a 5 nařízení (EU) č. 1299/2013.
2. Pokud jde o funkce certifikačního orgánu, použije se článek 126 nařízení (EU) č. 1303/2013 a článek 24 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Certifikační orgán obdrží platby uskutečněné Komisí a zpravidla poskytuje platby hlavnímu příjemci v souladu s článkem 132 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pokud jde o funkce auditního orgánu, použije se článek 127 nařízení (EU) č. 1303/2013 a článek 25 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Článek 38
Společný monitorovací výbor
1. Zúčastněné země zřídí společný monitorovací výbor (dále jen "výbor") do tří měsíců ode dne, kdy je členskému státu oznámeno rozhodnutí o schválení programu přeshraniční spolupráce.
2. Výbor se skládá ze zástupců Komise, národního koordinátora NPP a dalších příslušných vnitrostátních orgánů a subjektů příjemce NPP II, zúčastněného členského státu (zúčastněných členských států) a případně mezinárodních finančních institucí a dalších zúčastněných stran, včetně organizací občanské společnosti a soukromého sektoru.
3. Výboru předsedá zástupce jedné ze zúčastněných zemí nebo řídicího orgánu.
4. Komise se účastní práce výboru jako poradce.
5. Pokud na program přispívá EIB, může se účastnit práce výboru jako poradce.
6. Výbor posoudí celkovou účinnost, kvalitu a soudržnost provádění všech opatření přijatých za účelem plnění cílů stanovených v programu přeshraniční spolupráce, dohodách o financování a v příslušném strategickém dokumentu (příslušných strategických dokumentech). Kdykoli je třeba, může doporučit nápravná opatření.
Pokud jde o jeho funkce, použijí se články 49 a 110 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Výbor a řídicí orgán provádějí monitorování se zřetelem k ukazatelům stanoveným v příslušném programu přeshraniční spolupráce v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1299/2013.
7. Výbor přijme svůj jednací řád.
8. Výbor zasedá alespoň jednou ročně. Z iniciativy jedné ze zúčastněných zemí nebo Komise mohou být svolána další zasedání, zejména na tematickém základě.
Článek 39
Výběr operací
1. Operace v rámci programů přeshraniční spolupráce vybírá společný monitorovací výbor.
Výbor může pro výběr operací ustavit řídicí výbor jednající z jeho pověření.
2. Vybrané operace zahrnují příjemce nejméně ze dvou zúčastněných zemí, přičemž alespoň jeden je z členského státu. Operace může proběhnout v jediné zúčastněné zemi za předpokladu, že se prokáží přeshraniční dopady a přínosy.
3. Příjemci spolupracují na rozvoji a uskutečňování operací. Kromě toho spolupracují buď při zajišťování zaměstnanců, nebo při financování operací.
Článek 40
Příjemci
1. Existují-li v programu přeshraniční spolupráce pro jednu operaci dva nebo více příjemců, určí všichni příjemci jednoho ze svých řad hlavním příjemcem.
2. Hlavní příjemce vykonává tyto úkoly:
a)
stanoví ujednání s ostatními příjemci v dohodě, která obsahuje ustanovení, jež mimo jiné zaručují řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na operaci, včetně mechanismů pro navrácení neoprávněně vyplacených částek;
b)
přebírá odpovědnost za zajištění uskutečnění celé operace;
c)
zajistí, aby výdaje předkládané všemi příjemci vznikly při uskutečňování operace a odpovídaly činnostem dohodnutým mezi všemi příjemci a aby byly v souladu s dokumentem předloženým řídicím orgánem v souladu s odstavcem 6;
d)
zajistí, aby výdaje předkládané ostatními příjemci byly ověřeny kontrolorem (kontrolory), pokud toto ověření neprovádí řídicí orgán podle čl. 23 odst. 1 nařízení (EU) č. 1299/2013.
3. Není-li v ujednáních podle odst. 2 písm. a) stanoveno jinak, hlavní příjemce zajistí, aby ostatní příjemci obdrželi celkovou částku podpory z veřejných zdrojů co nejrychleji a v plné výši. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by snížily tyto částky určené ostatním příjemcům.
4. Hlavní nebo jediný příjemce má sídlo v zúčastněné zemi.
5. Bez ohledu na čl. 39 odst. 2 tohoto nařízení může evropské seskupení pro územní spolupráci zřízené podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 (10) nebo jiný právní subjekt zřízený podle zákonů jedné ze zúčastněných zemí jako jediný příjemce požádat o operaci za předpokladu, že je tvořen orgány veřejné moci a subjekty alespoň ze dvou zúčastněných zemí.
6. Řídicí orgán poskytne hlavnímu nebo jedinému příjemci u každé operace dokument, který stanoví podmínky podpory operace, včetně zvláštních požadavků, jež se týkají produktů či služeb, které mají být v rámci operace dodány, finančního plánu a lhůty pro provedení.
Článek 41
Hodnocení
1. Hodnocení provádějí interní nebo externí odborníci, kteří jsou funkčně nezávislí na orgánech, které jsou odpovědné za provádění programu. Všechna hodnocení se zveřejňují.
2. Zúčastněné země provedou společně předběžné hodnocení v souladu s článkem 55 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pokud jde o hodnocení během programového období, použije se článek 56 nařízení (EU) č. 1303/2013.
4. Pokud jde o následné hodnocení, použije se článek 57 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 42
Podávání zpráv, poskytování informací a komunikace
1. Pokud jde o zprávy o provádění, použije se článek 14 nařízení (EU) č. 1299/2013.
2. Výroční jednání o přezkumu se koná v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1299/2013.
3. Do 31. ledna, 31. července a 31. října každého roku předá řídicí orgán Komisi pro účely monitorování elektronicky tyto údaje za každý přeshraniční program a každou prioritní osu:
a)
celkové a způsobilé náklady z veřejných zdrojů na všechny operace a počet operací vybraných k poskytnutí podpory;
b)
celkovou výši způsobilých výdajů, jež příjemci vykázali řídicímu orgánu.
Kromě toho musí předání učiněné do 31. ledna obsahovat údaje uvedené v písm. a) a b) rozčleněné podle kategorií intervence. Toto předání se považuje za splnění požadavku na předložení finančních údajů podle čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Převody, které mají být provedeny do 31. ledna a 31. července, musí být doprovázeny odhadem částky, na kterou hodlá řídicí orgán podat žádosti o platby pro běžný rozpočtový rok a následující rozpočtový rok.
Datum uzávěrky pro údaje předkládané podle tohoto odstavce se stanoví na konec měsíce předcházejícího měsíci jejich předložení.
4. Řídicí orgán koordinuje úkoly spojené s požadavky na informace, zveřejňování a transparentnost podle čl. 24 odst. 1 a 3 tohoto nařízení.
Odchylně od článku 25 tohoto nařízení je za informační a komunikační činnost odpovědný řídicí orgán, jak je stanoveno v článcích 115 a 116 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 43
Způsobilost a trvání
1. Odchylně od čl. 15 odst. 1 tohoto nařízení jsou výdaje v rámci pomoci z NPP II na přeshraniční spolupráci způsobilé:
a)
jestliže vznikly příjemci z členského státu a byly uhrazeny v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2022; nebo
b)
jestliže vznikly příjemci od příjemce NPP II a byly uhrazeny po předložení programu přeshraniční spolupráce.
2. Kromě pravidel uvedených v čl. 15 odst. 2 tohoto nařízení se v rámci pomoci z NPP II na přeshraniční spolupráci nepodporují:
a)
úroky z dlužných částek;
b)
daň z přidané hodnoty (DPH), kromě případů, kdy je podle vnitrostátních právních předpisů neodečitatelná;
c)
vyřazování jaderných elektráren z provozu a jejich výstavba;
d)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, na něž se vztahuje příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (11);
e)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
f)
podniky v nesnázích podle definice v pravidlech státní podpory Unie;
g)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Odchylně od čl. 15 odst. 2 tohoto nařízení jsou výdaje na nákup nezastavěných a zastavěných pozemků za částku až do výše 10 % celkových způsobilých výdajů na danou operaci způsobilé pro financování v rámci pomoci z NPP II na přeshraniční spolupráci. Pro opuštěné plochy a plochy dříve využívané k průmyslovým účelům, které zahrnují budovy, se tento limit zvyšuje na 15 %. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech lze pro operace týkající se zachování životního prostředí tento limit zvýšit nad dříve uvedené procentní hodnoty.
3. Pro poskytnutí pomoci z NPP II nelze vybírat operace, pokud byly fyzicky dokončeny nebo plně provedeny dříve, než příjemce předloží řídicímu orgánu žádost o financování v rámci programu přeshraniční spolupráce, a to bez ohledu na to, zda příjemce provedl všechny související platby, či nikoli.
4. Pokud jde o granty, použije se článek 61, čl. 65 odst. 4 a 6 až 9 a 11, články 66 až 68, čl. 69 odst. 1 a 2 a článek 71 nařízení (EU) č. 1303/2013.
5. Jako doplněk k čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení stanoví dohody o financování pro programy přeshraniční spolupráce v rámci této kapitoly hierarchii pravidel způsobilosti platných pro příslušné programy přeshraniční spolupráce v souladu se zásadami stanovenými v článku 18 nařízení (EU) č. 1299/2013.
6. Pokud jde o náklady na zaměstnance, použije se rovněž článek 19 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Článek 44
Způsobilost v závislosti na lokalitě
1. Operace, na které se vztahují výjimky uvedené v odstavcích 2 a 3, se provádějí v programové oblasti zahrnující část území zúčastněných zemí podle definice v příslušném programu přeshraniční spolupráce (dále jen „programová oblast“).
2. Řídicí orgán může souhlasit, že se celá operace nebo její část bude provádět mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
operace je ve prospěch programové oblasti;
b)
celková částka přidělená v rámci programu přeshraniční spolupráce na operace mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % podpory ze strany Unie na úrovni programu;
c)
povinnosti řídicího a auditního orgánu v souvislosti s řízením, kontrolou a auditem, které souvisejí s operací, plní orgány programu přeshraniční spolupráce nebo uzavřou dohody s orgány v členském státě nebo třetí zemi, v nichž je operace uskutečňována.
3. Výdaje v souvislosti s operacemi, které se týkají technické pomoci, propagačních činností a budování kapacit, mohou vzniknout mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny podmínky v odst. 2 písm. a) a c).
Článek 45
Zadávání veřejných zakázek
1. V případě zadávání zakázek na služby, dodávky nebo stavební práce ze strany příjemců se zadávací řízení řídí ustanoveními části druhé hlavy IV kapitoly 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a části druhé hlavy II kapitoly 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, která platí v celé programové oblasti, jak na území členského státu, tak na území příjemce/příjemců NPP II.
2. V případě zadávání zakázek na služby, dodávky nebo stavební práce ze strany řídicího orgánu v rámci zvláštního rozpočtového přídělu na operace technické pomoci může řídicí orgán použít buď zadávací řízení uvedené v odstavci 1 nebo příslušné postupy podle vnitrostátního práva.
Článek 46
Finanční řízení, zrušení závazku, kontrola a schvalování účetních závěrek, uzavírání a finanční opravy
1. Pokud jde o rozpočtové závazky, použije se článek 76 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pokud jde o platby, použijí se články 77 až 80, 82 až 83, 129 až 132, 134 až 135 a 142 nařízení (EU) č. 1303/2013. Pokud jde o platby na jediný účet, použije se dále čl. 27 odst. 1 nařízení (EU) č. 1299/2013. Pokud jde o použití eura, použije se článek 28 nařízení (EU) č. 1299/2013.
3. Pokud jde o předběžné financování, Komise, jakmile přijme rozhodnutí o přijetí programu přeshraniční spolupráce, vyplatí jedinou předběžnou platbu.
Předběžná platba činí 50 % částky prvních tří rozpočtových závazků v rámci programu.
Předběžná platba může být případně provedena ve dvou splátkách podle rozpočtových potřeb.
Celková částka převedená v rámci předběžného financování je vrácena Komisi, jestliže jí není do dvaceti čtyř měsíců ode dne, kdy vyplatila první splátku předběžného financování, zaslána žádost o platby v rámci programu přeshraniční spolupráce.
4. Pokud jde o zrušení závazku, použijí se články 86 až 88 a 136 nařízení (EU) č. 1303/2013.
5. Pokud jde o kontrolu a schválení účetní závěrky, jakož i o uzavírání, použijí se články 84 a 137 až 141 nařízení (EU) č. 1303/2013.
6. Pokud jde o finanční opravy a vymáhání neoprávněně vyplacených částek, použije se článek 85, čl. 122 odst. 2 a články 143 až 147 nařízení (EU) č. 1303/2013. Použije se rovněž čl. 27 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Článek 47
Systémy řízení a kontroly a audit
1. Pokud jde o obecné zásady systémů řízení a kontroly, použije se článek 72 a čl. 122 odst. 1 a 3 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pokud jde o spolupráci Komise s auditními orgány, použije se článek 128 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Pokud jde o přiměřenou kontrolu programů přeshraniční spolupráce, použije se článek 148 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 48
Přerušení programů přeshraniční spolupráce
1. Pokud žádný ze zúčastněných příjemců NPP II do konce roku následujícího po roce přijetí programu neuzavřel dohodu o financování, Komise program přeshraniční spolupráce ukončí.
Již přidělené roční splátky z Evropského fondu pro regionální rozvoj budou i nadále k dispozici během své obvyklé doby platnosti, bude však možné je využít pouze na činnosti, které se budou provádět výhradně v příslušných členských státech a na které byly uzavřeny smlouvy před rozhodnutím Komise o ukončení programu. Řídicí orgán předloží do tří měsíců od uzavření smluv závěrečnou zprávu Komisi, která postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Pokud program přeshraniční spolupráce nemůže být proveden z důvodu problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnout o ukončení programu před předpokládaným koncem období jeho provádění.
Je-li program ukončen, řídicí orgán předloží do šesti měsíců po rozhodnutí Komise závěrečnou zprávu. Po vyúčtování předchozího předběžného financování vyplatí Komise konečný zůstatek, případně vydá konečný inkasní příkaz. Komise rovněž uvolní zbývající zůstatky příslušných závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částek přidělených na program podle rozsahu programu v souladu s čl. 31 odst. 5.
3. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se nepřidělená podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající ročním splátkám dosud nevyčleněným nebo ročním splátkám vyčleněným a zrušeným celkově nebo částečně ve stejném rozpočtovém roce, které nebyly opětovně přiděleny jinému programu stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na vnitřní programy přeshraniční spolupráce v souladu s článkem 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Pomoc z NPP II odpovídající ročním splátkám dosud nevyčleněným nebo ročním splátkám vyčleněným a zrušeným celkově nebo částečně ve stejném rozpočtovém roce se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých pro pomoc z NPP II.
KAPITOLA III
Přeshraniční spolupráce mezi příjemci NPP II nebo příjemci NPP II a zeměmi, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství
Článek 49
Programování
1. Programy přeshraniční spolupráce se vypracovávají podle vzorového programu Komise, zúčastněné země je připravují společně a předkládají je Komisi elektronicky.
2. Program přeshraniční spolupráce sestává z tematických priorit podle článku 29.
Článek 50
Technická pomoc
Částka pomoci z NPP II, která má být přidělena na technickou pomoc, je omezena na 10 % celkové částky přidělené na program přeshraniční spolupráce.
Článek 51
Způsoby provádění
1. Programy přeshraniční spolupráce uvedené v čl. 27 písm. b) a c) se provádějí v rámci přímého nebo nepřímého řízení.
2. Programy přeshraniční spolupráce jsou řízeny jedním veřejným zadavatelem, jenž je určen v prováděcím rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje příslušný program přeshraniční spolupráce.
Článek 52
Struktury a orgány
1. Na řízení programů přeshraniční spolupráce u příjemců NPP II se podílejí tyto struktury:
a)
národní koordinátoři NPP zemí, které se účastní programu přeshraniční spolupráce, jak je uvedeno v článku 4, a případně koordinátoři pro územní spolupráci;
b)
vnitrostátní schvalující osoba a řídicí struktura (jak je uvedeno v článku 7) zúčastněného příjemce NPP II, kde se veřejný zadavatel nachází v případě, že je přeshraniční program prováděn formou nepřímého řízení;
c)
provozní struktury ve všech zúčastněných zemích při tvorbě programů a při provádění příslušného programu přeshraniční spolupráce úzce spolupracují. V případě nepřímého řízení provozní struktury zahrnují veřejného zadavatele;
d)
auditní orgán uvedený v čl. 7 odst. 3, pokud je přeshraniční program prováděn formou nepřímého řízení. Pokud tento orgán není oprávněn vykonávat funkce uvedené v článku 12, napomáhá mu skupina auditorů složená ze zástupců každé země, která se účastní programu přeshraniční spolupráce.
2. Příjemci NPP II a země, na které se vztahuje evropský nástroj sousedství a které se účastní programu přeshraniční spolupráce, zřídí společný monitorovací výbor, který plní rovněž úlohu odvětvového monitorovací výboru uvedeného v článku 19.
3. Zřídí se společný technický sekretariát, který podporuje Komisi, provozní struktury a společný monitorovací výbor.
4. Úkoly a povinnosti těchto struktur se stanoví v rámcové dohodě uvedené v článku 5.
5. V rámci nepřímého řízení uzavřou zúčastněné země dvoustrannou dohodu, v níž stanoví své konkrétní odpovědnosti při provádění příslušného programu přeshraniční spolupráce. Minimální požadavky pro tuto dvoustrannou dohodu se stanoví v rámcové dohodě uvedené v článku 5.
Článek 53
Výběr operací
1. Operace vybrané v rámci programu přeshraniční spolupráce musí mít jasné přeshraniční dopady a přínosy.
2. Operace v rámci programů přeshraniční spolupráce vybírá veřejný zadavatel na základě výzev k předkládání návrhů týkajících se celé způsobilé oblasti.
3. Zúčastněné země mohou rovněž určit operace mimo rámec výzev k předkládání návrhů. V takovém případě jsou operace výslovně zmíněny v programu přeshraniční spolupráce podle článku 49.
4. Operací vybraných pro přeshraniční spolupráci se účastní příjemci nejméně ze dvou zúčastněných zemí. Příjemci spolupracují na rozvoji a uskutečňování operací. Kromě toho spolupracují buď při zajišťování zaměstnanců nebo při financování operací, nebo při obojím.
5. Operace může proběhnout v jediné zúčastněné zemi za předpokladu, že se prokáží přeshraniční dopady a přínosy.
Článek 54
Příjemci
1. U programů přeshraniční spolupráce uvedených v čl. 27 písm. b) jsou příjemci usazeni na území příjemce NPP II. U programů přeshraniční spolupráce uvedených v čl. 27 písm. c) jsou příjemci usazeni na území příjemce NPP II nebo v zemi, na kterou se vztahuje evropský nástroj sousedství.
2. Všichni příjemci určí jednoho z příjemců účastnících se dané operace hlavním příjemcem.
3. Hlavní příjemce přebírá odpovědnost za zajištění finančního provádění celé operace, monitoruje, zda je operace prováděna v souladu s podmínkami stanovenými ve smlouvě, a stanoví ujednání s ostatními příjemci za účelem zaručení řádného finančního řízení prostředků přidělených na operaci, včetně mechanismů pro navrácení neoprávněně vyplacených částek.
HLAVA VII
Zemědělství a rozvoj venkova
Článek 55
Zvláštní ustanovení o programech rozvoje venkova
1. Jako součást oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“ se programy rozvoje venkova vypracovávají na celostátní úrovni, připravují je příslušné orgány určené příjemcem NPP II a po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami se předkládají Komisi.
2. Příjemci NPP II provádějí programy rozvoje venkova na základě nepřímého řízení v souladu s čl. 58 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a z těchto programů se financují vybrané typy opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (12).
3. Provozní struktura, která se zřídí podle článku 10, se v případě programů rozvoje venkova skládá z těchto samostatných, úzce spolupracujících orgánů:
a)
z řídicího orgánu, který je veřejným subjektem působícím na celostátní úrovni odpovědným za přípravu a provádění programů, včetně výběru opatření a zveřejňování, koordinace, hodnocení, monitorování a podávání zpráv o příslušném programu, a který je řízen vyšším úředníkem s výlučnými pravomocemi; a
b)
z agentury pro rozvoj venkova NPP s podobnými funkcemi jako má platební agentura v členských státech, která je odpovědná za zveřejňování, výběr projektů, jakož i schvalování, kontrolu a účtování závazků a plateb a provádění plateb.
4. Odchylně od čl. 15 odst. 1 mohou být výdaje na technickou pomoc na podporu přípravy programů rozvoje venkova a při zřizování řídicích a kontrolních systémů způsobilé již přede dnem přijetí rozhodnutí Komise o schválení programu rozvoje venkova, avšak nikoli před 1. lednem 2014.
5. Při určování výše veřejných výdajů jako procenta celkových způsobilých investičních nákladů se nezohledňuje vnitrostátní pomoc na podporu přístupu k úvěrům poskytnutým bez příspěvku Unie podle nařízení (EU) č. 231/2014.
6. Investiční projekty v rámci programů rozvoje venkova jsou i nadále způsobilé pro financování Unií, pokud v průběhu pěti let od provedení konečné platby provozní strukturou nezaznamenají výraznou změnu.
HLAVA VIII
Závěrečná ustanovení
Článek 56
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po jeho vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. května 2014.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) No 447/2014 DE LA COMMISSION
du 2 mai 2014
relatif aux règles spécifiques de mise en œuvre du règlement (UE) no 231/2014 du Parlement européen et du Conseil instituant un instrument d'aide de préadhésion (IAP II)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (UE) no 231/2014 du Parlement européen et du Conseil du 11 mars 2014 établissant un instrument d'aide de préadhésion (IAP II) (1), et notamment son article 12,
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (UE) no 236/2014 du Parlement européen et du Conseil (2) énonce des règles et des modalités pour la mise en œuvre de l'aide, qui sont communes à l'ensemble des neuf instruments pour l'action extérieure. Il convient d'arrêter des règles spécifiques supplémentaires pour tenir compte des situations particulières, notamment de la gestion indirecte dans le cas des programmes de coopération transfrontalière et des programmes de développement rural respectivement financés dans le cadre des domaines d'action «coopération régionale et territoriale» et «agriculture et développement rural».
(2)
Afin de garantir que l'aide de préadhésion est mise en œuvre de manière uniforme et dans le respect des principes de bonne gestion financière sur le territoire de tous les bénéficiaires énumérés à l'annexe I du règlement (UE) no 231/2014 (ci-après les «bénéficiaires de l'IAP II»), il y a lieu que la Commission et les bénéficiaires de l'IAP II concluent des arrangements sous la forme d'accords-cadres et d'accords sectoriels fixant les principes de leur coopération au titre du présent règlement.
(3)
Il convient que la Commission épaule les bénéficiaires de l'IAP II dans leurs efforts pour développer leur capacité de gestion des fonds de l'Union conformément aux principes et aux règles prévus par la législation de celle-ci. À cet effet et s'il y a lieu, il convient que la Commission confie des tâches d'exécution budgétaire aux bénéficiaires de l'IAP II.
(4)
Il convient que la programmation et l'exécution de l'aide accordée au titre de l'IAP II soient principalement prises en main par les bénéficiaires de l'IAP II, et que ces derniers mettent en place les structures et autorités requises et soumettent à la Commission des demandes en vue de se voir confier des tâches d'exécution budgétaire.
(5)
Il est donc nécessaire de définir des règles spécifiques pour la délégation de tâches d'exécution budgétaire aux bénéficiaires de l'IAP II conformément au règlement (UE, Euratom) no 966/2012 du Parlement européen et du Conseil (3) et au règlement délégué (UE) no 1268/2012 de la Commission (4).
(6)
Les conditions imposées aux pays en voie d'adhésion visent à garantir une bonne gestion globale des finances publiques.
(7)
Il est nécessaire de définir les règles spécifiques applicables à l'établissement des corrections financières, ainsi que la procédure à appliquer aux bénéficiaires de l'IAP II lors de l'exécution de l'aide de l'Union en gestion indirecte.
(8)
Afin de garantir l'efficacité, l'efficience, la cohérence et la coordination de la mise en œuvre de l'aide financière de préadhésion accordée par l'Union au titre du règlement (UE) no 231/2014 (ci-après l'«aide accordée au titre de l'IAP II»), il convient de compléter le règlement (UE) no 236/2014 par des règles détaillées de suivi et d'évaluation.
(9)
Des règles spécifiques relatives à l'établissement de rapports sont nécessaires afin de préciser les obligations imposées en la matière aux bénéficiaires de l'IAP II.
(10)
Il convient de définir des règles spécifiques relatives à la transparence et à la visibilité de l'aide accordée au titre de l'IAP II afin de respecter pleinement les dispositions du règlement (CE) no 45/2001 du Parlement européen et du Conseil (5), du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et du règlement délégué (UE) no 1268/2012.
(11)
Il convient d'utiliser l'aide accordée au titre de l'IAP II entre autres pour promouvoir la coopération transfrontalière entre des bénéficiaires de l'IAP II ainsi qu'entre des bénéficiaires de l'IAP II et des États membres ou des pays couverts par l'instrument européen de voisinage institué par le règlement (UE) no 232/2014 du Parlement européen et du Conseil (6). Il est nécessaire de préciser les rôles et responsabilités des différents intervenants, en tenant compte de la diversité des situations, notamment pour ce qui est de la coopération transfrontalière entre bénéficiaires de l'IAP et États membres.
(12)
Il convient que l'aide accordée au titre de l'IAP II aux programmes de développement rural relevant du domaine d'action «agriculture et développement rural» encourage un alignement progressif sur l'acquis en matière de politique agricole commune. Des règles spécifiques sont nécessaires pour financer des opérations de nature similaire à celles qui relèvent du Fonds européen agricole pour le développement rural en recourant à des systèmes de gestion et de contrôle semblables aux structures exerçant le même type de fonctions dans les États membres.
(13)
Afin de permettre la programmation et l'exécution en temps voulu des programmes IAP II 2014, il y a lieu que le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
(14)
Les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l'avis du comité IAP II,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
TITRE I
OBJET ET CADRE GÉNÉRAL DE MISE EN ŒUVRE DE L'AIDE ACCORDÉE AU TITRE DE L'IAP
CHAPITRE I
Objet et définitions
Article premier
Objet
Le présent règlement établit des règles spécifiques fixant des conditions uniformes pour la mise en œuvre du règlement (UE) no 231/2014 et des règles détaillées pour la mise en œuvre du règlement (UE) no 236/2014 en ce qui concerne les méthodes de mise en œuvre, la gestion financière, le suivi, l'évaluation, la transparence et la visibilité de l'aide accordée au titre de l'IAP II et l'établissement des rapports y afférents, ainsi que les règles spécifiques applicables à la coopération transfrontalière dans le cadre du domaine d'action «coopération régionale et territoriale» et à l'aide fournie au titre des programmes de développement rural dans le cadre du domaine d'action «agriculture et développement rural».
Article 2
Définitions
Aux fins du présent règlement, on entend par:
a)
«bénéficiaire de l'IAP II»: un des bénéficiaires énumérés à l'annexe I du règlement (UE) no 231/2014;
b)
«programme»: un programme d'action, des mesures particulières, des mesures spéciales ou des mesures de soutien conformément aux articles 2 et 3 du règlement (UE) no 236/2014;
c)
«accord-cadre»: un accord conclu entre la Commission et un bénéficiaire de l'IAP II, applicable à tous les domaines d'action de l'IAP II et arrêtant les principes de la coopération financière entre le bénéficiaire de l'IAP II et la Commission conformément au présent règlement;
d)
«accord sectoriel»: un accord conclu entre la Commission et un bénéficiaire de l'IAP II relatif à un domaine d'action ou à un programme de l'IAP II, qui définit les règles et procédures à respecter ne figurant ni dans l'accord-cadre ni dans les conventions de financement;
e)
«domaine(s) d'action»: les principaux domaines de coopération visés par les actions financées dans le cadre de l'IAP II, indiqués à l'article 3, paragraphe 1, du règlement (UE) no 231/2014;
f)
«autorités»: les entités ou organismes publics d'un bénéficiaire de l'IAP II ou d'un État membre au niveau national, régional ou local;
g)
«grand projet»: un projet comportant un ensemble de travaux, d'activités ou de services et destiné à remplir par lui-même une fonction précise et indivisible à caractère économique ou technique spécifique, qui vise des objectifs clairement définis et dont le coût total est supérieur au montant indiqué dans l'accord-cadre;
h)
«pays participants»: soit les bénéficiaires de l'IAP II, soit les bénéficiaires de l'IAP II et l'État/les États membre(s) ou les pays couverts par l'instrument européen de voisinage qui participent à un programme pluriannuel de coopération transfrontalière qu'ils ont élaborés conjointement;
i)
«convention de financement»: un accord annuel ou pluriannuel conclu entre la Commission et un bénéficiaire de l'IAP II en vue de l'exécution de l'aide financière accordée par l'Union européenne dans le cadre d'une action relevant du champ d'application du présent règlement.
CHAPITRE II
Cadre général de mise en œuvre de l'aide accordée au titre de l'IAP II
Article 3
Principes de financement de l'Union
1. L'aide accordée au titre de l'IAP II soutient la mise en œuvre, par les bénéficiaires de l'IAP II, des réformes visées à l'article 1er du règlement (UE) no 231/2014. Il se peut que certains programmes spécifiques et projets hors programme nécessitent à la fois des contributions financières du bénéficiaire de l'IAP II et de l'Union.
2. Un poste de dépenses financé dans le cadre du règlement (UE) no 231/2014 ne peut faire l'objet d'aucun autre financement au titre du budget de l'Union.
Article 4
Principe d'appropriation
1. Le bénéficiaire de l'IAP II prend en main l'essentiel de la programmation et de l'exécution de l'aide accordée au titre de l'IAP II.
2. Le bénéficiaire de l'IAP II désigne un coordinateur national IAP, qui est le principal interlocuteur de la Commission pour le processus général de planification stratégique, de coordination de la programmation, de suivi de l'exécution et d'évaluation de l'aide accordée au titre de l'IAP II, ainsi que de présentation des rapports y afférents.
Le coordinateur national IAP:
a)
veille à la coordination au sein de l'administration du bénéficiaire de l'IAP II et avec les autres donateurs, ainsi qu'à l'établissement d'un lien étroit entre l'utilisation de l'aide accordée au titre de l'IAP II et le processus général d'adhésion;
b)
coordonne la participation des bénéficiaires de l'IAP II aux programmes de coopération territoriale, en particulier aux programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, points a) à c), et, le cas échéant, aux programmes de coopération transnationale ou interrégionale établis et exécutés au titre du règlement (UE) no 1299/2013. Le coordinateur national IAP peut déléguer cette tâche de coordination à un coordinateur ou à une structure d'exécution chargés de la coopération territoriale, selon les besoins;
c)
veille à ce que les objectifs énoncés dans les actions ou dans les programmes proposés par les bénéficiaires de l'IAP II soient compatibles avec les objectifs définis dans les documents de stratégie par pays et tiennent dûment compte des stratégies macrorégionales et des stratégies relatives aux bassins maritimes;
d)
fait en sorte que l'administration du bénéficiaire de l'IAP II prenne toutes les mesures nécessaires pour faciliter la mise en œuvre des programmes connexes.
Le coordinateur national IAP est un représentant de haut niveau du gouvernement ou de l'administration nationale du bénéficiaire de l'IAP II, doté des compétences requises.
3. Pour asseoir la gestion de l'aide de préadhésion et des fonds nationaux, la Commission et le bénéficiaire de l'IAP II entament un dialogue sur la gestion des finances publiques. À cet égard, la Commission détermine le degré de conformité de l'administration du bénéficiaire de l'IAP II avec les principes d'un système de gestion des finances publiques transparent et organisé. Dans les cas où l'administration ne répond que partiellement à ces conditions, le bénéficiaire de l'IAP II et l'ordonnateur compétent s'accordent sur les mesures nécessaires pour remédier aux insuffisances constatées.
Article 5
Accords-cadres et accords sectoriels
1. La Commission et le bénéficiaire de l'IAP II concluent un accord-cadre arrêtant des dispositions spécifiques en matière de gestion, de contrôle, de supervision, de suivi, d'évaluation, d'établissement de rapports et d'audit applicables à l'aide accordée au titre de l'IAP II qui imposent au bénéficiaire de l'IAP II de transposer dans son ordre juridique les exigences réglementaires de l'Union. L'accord-cadre peut être assorti d'accords sectoriels arrêtant des dispositions spécifiques portant sur la gestion et l'exécution de l'aide accordée au titre de l'IAP II dans le cadre de domaines d'action ou de programmes spécifiques.
2. L'aide au titre de l'IAP II n'est accordée au bénéficiaire de l'IAP II qu'une fois l'accord-cadre visé au paragraphe 1 entré en vigueur. Lorsque des accords sectoriels sont conclus, l'aide au titre de l'IAP II n'est accordée dans le cadre du domaine d'action ou du programme concerné qu'une fois l'accord-cadre et l'accord sectoriel applicable entrés en vigueur.
3. L'accord-cadre s'applique à l'ensemble des conventions de financement visées à l'article 6. S'il y a lieu, les accords sectoriels s'appliquent à toutes les conventions de financement conclues en rapport avec le domaine d'action ou le programme qu'ils couvrent.
4. L'accord-cadre et, s'il y a lieu, les accords sectoriels arrêtent notamment des dispositions détaillées concernant:
a)
les structures et autorités nécessaires à la gestion, au contrôle, à la supervision, au suivi, à l'évaluation et à l'audit de l'aide accordée au titre de l'IAP II, et à l'établissement des rapports y afférents, ainsi que leurs fonctions et responsabilités;
b)
les conditions et exigences en matière de contrôle applicables:
i)
à la mise en place, par le bénéficiaire de l'IAP II, des structures et autorités nécessaires pour que des tâches d'exécution budgétaire de l'aide accordée au titre de l'IAP II puissent lui être confiées;
ii)
au suivi, à la suspension ou au retrait des tâches d'exécution budgétaire qui ont été confiées au bénéficiaire de l'IAP II;
c)
la programmation et la mise en œuvre de l'aide accordée au titre de l'IAP II, et notamment les dispositions relatives aux intensités d'aide, aux taux de contribution de l'Union et à l'éligibilité;
d)
les procédures de passation de marchés, les procédures d'octroi de subventions et les autres procédures d'attribution, conformément à l'article 1er, paragraphe 3, à l'article 8 et à l'article 10 du règlement (UE) no 236/2014;
e)
les règles en matière de taxes, de droits de douane et d'autres charges fiscales conformément à l'article 5 du règlement (UE) no 236/2014;
f)
les conditions d'octroi des paiements, l'examen et l'approbation des comptes et les procédures de corrections financières, ainsi que le dégagement des fonds non affectés;
g)
la protection des intérêts financiers de l'Union, conformément à l'article 7 du règlement (UE) no 236/2014, et la notification des fraudes et autres irrégularités;
h)
la transparence, la visibilité et les exigences en matière d'information et de publicité.
Article 6
Décisions et conventions de financement
1. Les décisions de la Commission portant adoption des programmes doivent satisfaire aux conditions requises pour constituer des décisions de financement conformément à l'article 84, paragraphe 3, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et à l'article 94 du règlement délégué (UE) no 1268/2012.
2. Lorsque ces décisions portent adoption de programmes d'action pluriannuels et que les engagements sont fractionnés pour les domaines d'action visés à l'article 3, points a) à c), du règlement (UE) no 231/2014, les programmes comprennent, au besoin, une liste indicative de grands projets. La Commission adopte une décision par laquelle elle approuve la contribution financière au grand projet retenu.
3. Des conventions de financement fixent, entre autres, les modalités de gestion de l'aide accordée au titre de l'IAP II, notamment les méthodes d'exécution applicables, les intensités d'aide, les délais de mise en œuvre, ainsi que les règles d'éligibilité des dépenses. Lorsque les programmes sont exécutés en gestion indirecte par un bénéficiaire de l'IAP II, la convention de financement comprend les dispositions de l'article 40 du règlement délégué (UE) no 1268/2012 requises à cet effet.
4. Pour les programmes de coopération transfrontalière visés au titre VI, chapitre II, les conventions de financement peuvent également être signées par l'État membre dans lequel se situe l'autorité de gestion du programme concerné. Pour les programmes de coopération transfrontalière visés au titre VI, chapitre III, une convention de financement unique peut être signée par l'ensemble des pays participant à un programme donné.
TITRE II
GESTION INDIRECTE PAR LES BÉNÉFICIAIRES DE L'IAP II
CHAPITRE I
Systèmes de gestion et de contrôle
Article 7
Structures et autorités
1. Le bénéficiaire de l'IAP II établit les structures et autorités ci-après, nécessaires à la gestion, au contrôle, à la supervision, au suivi, à l'évaluation et à l'audit interne de l'aide accordée au titre de l'IAP II, ainsi qu'à l'établissement des rapports y afférents:
a)
le coordinateur national IAP;
b)
l'ordonnateur national;
c)
les structures d'exécution.
2. L'ordonnateur national met en place une structure de gestion constituée d'un bureau d'appui chargé de le seconder et d'un fonds national.
3. Le bénéficiaire de l'IAP II prévoit une autorité d'audit.
4. Le bénéficiaire de l'IAP II veille à la séparation adéquate des fonctions au sein des structures et autorités visées aux paragraphes 1 à 3 et entre ces dernières.
Article 8
Fonctions et responsabilités du coordinateur national IAP
Outre les fonctions prévues à l'article 4, paragraphe 2, le coordinateur national IAP prend des mesures pour qu'il soit dûment tenu compte, lors de l'exécution de l'aide accordée au titre de l'IAP II, des objectifs poursuivis par les actions ou les programmes pour lesquels des tâches d'exécution budgétaire ont été confiées.
Article 9
Fonctions et responsabilités de l'ordonnateur national
1. L'ordonnateur national assume l'entière responsabilité de la gestion financière de l'aide accordée au titre de l'IAP II sur le territoire du bénéficiaire de l'IAP II et il est chargé de veiller à la légalité et à la régularité des dépenses.
2. L'ordonnateur national est un représentant de haut niveau du gouvernement ou de l'administration nationale du bénéficiaire de l'IAP II, doté des compétences requises.
3. L'ordonnateur national est plus particulièrement responsable:
a)
de la gestion des comptes et des opérations financières de l'IAP II;
b)
du bon fonctionnement des systèmes de contrôle interne de l'exécution de l'aide accordée au titre de l'IAP II;
c)
de la mise en place de mesures antifraude efficaces et proportionnées, tenant compte des risques définis;
d)
du lancement de la procédure prévue à l'article 14.
4. L'ordonnateur national assure le suivi des rapports de l'autorité d'audit visée à l'article 12 et fournit une déclaration annuelle de gestion à la Commission. Cette déclaration est établie pour chaque programme et sous la forme prévue par l'accord-cadre, sur la base de la surveillance effective des systèmes de contrôle interne exercée par l'ordonnateur national tout au long de l'exercice financier.
Une fois la mise en œuvre d'un programme terminée, l'ordonnateur national fournit une déclaration de dépenses finale.
Article 10
Fonctions et responsabilités des structures d'exécution
1. Le pays bénéficiaire de l'IAP II établit une ou plusieurs structures d'exécution chargées de mettre en œuvre et de gérer l'aide accordée au titre de l'IAP II.
2. La structure d'exécution est chargée de la mise en œuvre, du suivi et, s'il y a lieu, de l'évaluation des programmes, ainsi que des activités d'information et de visibilité, et de l'établissement des rapports y afférents, dans le respect du principe de bonne gestion financière. Elle est également chargée de vérifier la légalité et la régularité des dépenses engagées pour la mise en œuvre des programmes relevant de sa responsabilité.
Article 11
Fonctions et responsabilités de la structure de gestion
1. Le fonds national relève d'un ministère national du bénéficiaire de l'IAP II disposant d'une compétence budgétaire centrale. Il seconde l'ordonnateur national dans l'exécution de ses tâches, notamment celles visées à l'article 9, paragraphe 3, point a).
2. Le bureau d'appui de l'ordonnateur national seconde celui-ci dans l'exécution de ses tâches, notamment celles visées à l'article 9, paragraphe 3, point b).
Article 12
Fonctions et responsabilités de l'autorité d'audit
1. Conformément à l'article 60, paragraphe 2, premier alinéa, point c), du règlement (UE, Euratom) no 966/2012, les structures et autorités visées à l'article 7, paragraphe 1, mises en place par le bénéficiaire de l'IAP II, et la structure de gestion visée à l'article 7, paragraphe 2, mise en place par l'ordonnateur national, font l'objet d'un audit externe indépendant, réalisé par l'autorité d'audit visée à l'article 7, paragraphe 3, qui est indépendante desdites structures et autorités. Le bénéficiaire de l'IAP II veille à ce que le chef de l'autorité d'audit possède des compétences, des connaissances et une expérience suffisantes dans le domaine de l'audit.
2. L'autorité d'audit effectue des audits portant sur le ou les systèmes de gestion et de contrôle, sur les actions, sur les opérations et sur les comptes annuels conformément aux normes internationalement reconnues en matière d'audit et à une stratégie d'audit établie pour une durée de trois ans. Cette stratégie est actualisée chaque année.
3. L'autorité d'audit établit un rapport d'audit annuel et émet un avis d'audit annuel rédigé conformément aux normes internationalement reconnues en matière d'audit.
4. Une fois la mise en œuvre d'un programme terminée, l'autorité d'audit établit un rapport final d'audit et émet un avis d'audit sur la déclaration de dépenses finale.
CHAPITRE II
Dispositions spécifiques relatives à la délégation de tâches d'exécution budgétaire
Article 13
Conditions applicables à la délégation de tâches d'exécution budgétaire à un bénéficiaire de l'IAP II
1. La Commission confie des tâches d'exécution budgétaire à un bénéficiaire de l'IAP II en concluant une convention de financement conformément aux dispositions de l'article 60, paragraphes 1 et 2, de l'article 61 et de l'article 184, paragraphe 2, point b), du règlement (UE, Euratom) no 966/2012.
2. Le bénéficiaire de l'IAP II garantit un niveau de protection des intérêts financiers de l'Union équivalent à celui qui est exigé par le règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et le règlement délégué (UE) no 1268/2012, et met en place les structures nécessaires au bon fonctionnement des systèmes de contrôle interne.
3. Les systèmes de gestion, de contrôle, de supervision et d'audit mis en place sur le territoire du bénéficiaire de l'IAP II doivent constituer un système de contrôle interne efficace comportant au moins les cinq volets suivants:
a)
environnement de contrôle;
b)
gestion des risques;
c)
activités de contrôle;
d)
information et communication;
e)
activités de suivi.
Article 14
Délégation de tâches d'exécution budgétaire
1. L'ordonnateur national est chargé, pour le compte du bénéficiaire de l'IAP II, de soumettre à la Commission une demande l'invitant à lui confier des tâches d'exécution budgétaire conformément à l'article 13.
2. Avant de soumettre la demande visée au paragraphe 1, l'ordonnateur national s'assure que la structure de gestion et la ou les structures d'exécution concernées satisfont aux conditions visées à l'article 60, paragraphe 2, premier alinéa, points a), b) et d), du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et à l'article 13, paragraphe 3, du présent règlement.
3. Avant de confier des tâches d'exécution budgétaire de l'aide accordée au titre de l'IAP II, la Commission examine la demande visée au paragraphe 1, ainsi que les structures et autorités visées à l'article 7 qui ont été mises en place et, conformément à l'article 61, paragraphe 1, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012, doit, aux fins de l'évaluation ex ante, obtenir la preuve que les conditions visées à l'article 60, paragraphe 2, premier alinéa, points a) à d), du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et à l'article 13, paragraphe 3, du présent règlement sont remplies.
Pour confier des tâches d'exécution budgétaire de l'aide accordée au titre de l'IAP II, la Commission peut s'appuyer sur une évaluation ex ante effectuée pour une convention de financement antérieure conclue avec le bénéficiaire de l'IAP II ou sur une évaluation ex ante réalisée dans le cadre d'une délégation des compétences en matière de gestion décidée en vertu du règlement (CE) no 1085/2006 du Conseil (7). La Commission demande des éléments de preuve supplémentaires si ces évaluations ne portent pas sur l'ensemble des conditions à respecter.
4. L'ordonnateur national veille à ce que la structure de gestion et la ou les structures d'exécution respectent à tout moment les conditions visées au paragraphe 2. En cas de non-respect de ces conditions, l'ordonnateur national informe la Commission sans délai et prend toutes les mesures de sauvegarde appropriées à l'égard des paiements effectués ou des contrats signés.
5. La Commission contrôle le respect de l'article 60, paragraphes 2 et 3, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et peut, à tout moment, prendre des mesures correctrices appropriées si les conditions requises ne sont plus remplies, notamment suspendre certaines parties de la convention de financement ou y mettre fin.
TITRE III
GESTION FINANCIÈRE
CHAPITRE I
Contribution financière de l'Union
Article 15
Éligibilité des dépenses
1. Les contrats et avenants signés, les dépenses engagées et les paiements effectués par le bénéficiaire de l'IAP II avant la conclusion de la convention de financement correspondante conformément à l'article 13 ne sont pas éligibles à un financement au titre du règlement (UE) no 231/2014.
2. Les dépenses ci-après ne sont pas éligibles à un financement au titre du règlement (UE) no 231/2014:
a)
l'acquisition de terres et de bâtiments existants, sauf exception dûment justifiée par la nature de l'action dans la décision de financement;
b)
d'autres dépenses, telles que prévues dans les accords sectoriels ou dans les conventions de financement.
CHAPITRE II
Règles relatives à la gestion indirecte par le bénéficiaire de l'IAP II
Article 16
Notification des soupçons de fraude et autres irrégularités
Le bénéficiaire de l'IAP II notifie sans délai à la Commission les soupçons de fraude et autres irrégularités ayant fait l'objet d'un premier acte de constat administratif ou judiciaire et tient celle-ci informée de l'évolution des procédures administratives et judiciaires. Les notifications sont effectuées par voie électronique, à l'aide du module prévu à cet effet par la Commission.
Article 17
Corrections financières
1. Afin de garantir que les fonds de l'IAP II ont été utilisés conformément aux règles en vigueur, la Commission applique des mécanismes de correction financière.
2. Une correction financière peut être requise en cas:
a)
de détection d'une erreur, d'une irrégularité ou d'une fraude spécifique;
b)
de détection d'une faiblesse ou d'une insuffisance au niveau des systèmes de gestion et de contrôle du bénéficiaire de l'IAP II.
3. La Commission applique les corrections financières sur la base de la détection des montants indûment dépensés, ainsi que sur la base de l'incidence financière pour le budget. Lorsque ces montants ne peuvent pas être déterminés de manière assez précise pour permettre l'application de corrections individuelles, la Commission peut appliquer des corrections forfaitaires ou extrapolées.
4. S'il y a lieu, les corrections financières sont effectuées par compensation.
5. Lorsqu'elle décide du montant d'une correction, la Commission tient compte de la nature et de la gravité de l'erreur ou de l'irrégularité spécifique et/ou de l'ampleur et des implications financières des faiblesses ou des insuffisances constatées dans le système de gestion et de contrôle du programme concerné.
TITRE IV
SUIVI, ÉVALUATION ET RAPPORTS
CHAPITRE I
Suivi
Article 18
Comité de suivi IAP
1. La Commission et le bénéficiaire de l'IAP II constituent un comité de suivi IAP au plus tard six mois après l'entrée en vigueur de la première convention de financement.
2. Le comité de suivi IAP examine l'efficacité, l'efficience, la qualité, la cohérence, la coordination et la conformité globales de la mise en œuvre de toutes les actions au regard de la réalisation de leurs objectifs. À cette fin, il se fonde, le cas échéant, sur les informations fournies par les comités de suivi sectoriels. Il peut recommander des mesures correctrices lorsque cela est nécessaire.
3. Le comité de suivi IAP est composé de représentants de la Commission, du coordinateur national IAP et de représentants d'autres autorités et organismes nationaux du bénéficiaire de l'IAP II, ainsi que, s'il y a lieu, de représentants d'organisations internationales, notamment d'institutions financières internationales et d'autres parties prenantes, telles que des organisations de la société civile et du secteur privé.
4. Les réunions du comité de suivi IAP sont présidées conjointement par un représentant de la Commission et par le coordinateur national IAP.
5. Le comité de suivi IAP adopte son règlement intérieur.
6. Le comité de suivi IAP se réunit au moins une fois par an. Des réunions ad hoc peuvent également être convoquées à l'initiative de la Commission ou du bénéficiaire de l'IAP II, notamment sur une base thématique.
Article 19
Comités de suivi sectoriels
1. Dans le cadre de la gestion indirecte par les bénéficiaires de l'IAP II, ceux-ci mettent en place des comités de suivi sectoriels, par domaines d'action ou par programme, au plus tard six mois après l'entrée en vigueur de la première convention de financement relative au domaine d'action ou au programme concerné. S'il y a lieu, des comités de suivi sectoriels peuvent être constitués sur une base ad hoc dans le cadre d'autres modes de mise en œuvre.
2. Chaque comité de suivi sectoriel examine l'efficacité, l'efficience, la qualité, la cohérence, la coordination et la conformité de la mise en œuvre des actions relevant du domaine d'action ou du programme concerné, ainsi que la compatibilité de ces actions avec les stratégies sectorielles. Il mesure les progrès accomplis au regard des objectifs des actions et des réalisations, des résultats et de l'impact attendus, en s'appuyant sur des indicateurs relatifs à la situation de départ, ainsi que les progrès réalisés en matière d'exécution financière. Le comité de suivi sectoriel fait rapport au comité de suivi IAP et peut proposer des mesures correctrices afin de garantir la réalisation des objectifs des actions et d'améliorer l'efficience, l'efficacité, l'impact et la viabilité de l'aide accordée.
3. Le comité de suivi sectoriel est composé de représentants des autorités et des organismes nationaux concernés, d'autres parties prenantes, telles que les partenaires économiques, sociaux et environnementaux et, s'il y a lieu, d'organisations internationales, notamment d'institutions financières internationales et de la société civile. La Commission participe aux travaux du comité. Le comité de suivi sectoriel est présidé par un représentant de haut niveau du bénéficiaire de l'IAP II. Selon le domaine d'action ou le programme, la Commission peut assurer la coprésidence des réunions du comité.
4. Chaque comité de suivi sectoriel adopte son règlement intérieur.
5. Les comités de suivi sectoriels se réunissent au moins deux fois par an. Des réunions ad hoc peuvent également être convoquées.
Article 20
Autres activités de suivi
D'autres plates-formes de suivi peuvent être mises en place s'il y a lieu. Le comité de suivi IAP est informé de leurs activités.
CHAPITRE II
Évaluation
Article 21
Principes
1. L'aide accordée au titre de l'IAP II est soumise à des évaluations conformément à l'article 30, paragraphe 4, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 dans le but d'améliorer sa pertinence, sa cohérence, sa qualité, son efficience, son efficacité et sa synergie avec le dialogue sur les actions à mener, ainsi que la valeur ajoutée de l'Union.
2. Les évaluations peuvent porter sur la prise de décision, la stratégie, l'objectif, le secteur, le programme ou le mode d'exécution, et avoir une portée nationale ou régionale.
3. Les résultats des évaluations sont pris en compte par le comité de suivi IAP et les comités de suivi sectoriels.
Article 22
Évaluations par le bénéficiaire de l'IAP II en cas de gestion indirecte
1. Un bénéficiaire de l'IAP II qui s'est vu confier des tâches d'exécution budgétaire de l'aide accordée au titre de l'IAP II est tenu de procéder à des évaluations des programmes qu'il gère.
2. Le bénéficiaire de l'IAP II établit un plan d'évaluation présentant les activités d'évaluation qu'il entend mener au cours des différentes phases d'exécution.
CHAPITRE III
Rapports
Article 23
Rapports annuels sur l'exécution de l'aide accordée au titre de l'IAP II par les bénéficiaires de l'IAP II en cas de gestion indirecte
1. Au plus tard le 15 février de l'exercice suivant, le bénéficiaire de l'IAP II communique à la Commission, conformément à l'article 60, paragraphe 5, premier alinéa, points a) à c), du règlement (UE, Euratom) no 966/2012:
a)
un rapport annuel sur l'exécution des tâches qui lui ont été confiées;
b)
des rapports ou des états financiers annuels établis sur la base des droits constatés, selon ce que prévoit la convention de financement, pour les dépenses engagées dans le cadre de l'exécution des tâches qui lui ont été confiées;
c)
la déclaration annuelle de gestion prévue à l'article 9, paragraphe 4;
d)
un résumé des rapports d'audit et des contrôles effectués par la structure de gestion étayant solidement la déclaration de gestion. Ce résumé comprend une analyse de la nature et de l'étendue des erreurs et des faiblesses relevées dans les systèmes, ainsi que des mesures correctrices prises ou prévues, et présente les suites qui ont été données aux rapports établis par l'autorité d'audit.
2. Au plus tard le 15 mars de l'exercice suivant, le bénéficiaire de l'IAP II remet à la Commission un avis d'audit conformément à l'article 60, paragraphe 5, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012.
3. À la fin de la mise en œuvre de chaque programme, le bénéficiaire de l'IAP II présente un rapport final couvrant l'intégralité de la période de mise en œuvre et incluant éventuellement le dernier rapport annuel.
4. Selon l'action ou le programme dont elle a la charge, la structure d'exécution peut être tenue d'établir un rapport annuel global couvrant l'ensemble de l'exercice, qui sera présenté à la Commission par le coordinateur national IAP après avoir été examiné par le comité de suivi sectoriel compétent.
TITRE V
TRANSPARENCE ET VISIBILITÉ
Article 24
Information, publicité et transparence
1. Toute partie exécutant l'aide accordée au titre de l'IAP II conformément à l'article 58, paragraphe 1, points a) à c), du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 respecte les exigences en matière d'information, de publicité et de transparence conformément à l'article 35, paragraphe 2, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et garantit la visibilité adéquate des actions.
2. En cas de gestion indirecte par un bénéficiaire de l'IAP II, les structures d'exécution sont chargées de publier des informations sur les destinataires des fonds de l'Union conformément aux articles 21 et 22 du règlement délégué (UE) no 1268/2012. Elles font en sorte que le destinataire des fonds soit informé qu'il figurera sur la liste des destinataires publiée. Toute donnée personnelle inscrite sur cette liste fait l'objet d'un traitement conforme aux prescriptions du règlement (CE) no 45/2001.
3. Les documents de stratégies nationaux/plurinationaux et leurs révisions éventuelles, de même que les programmes sont des documents publics, lorsqu'il y a lieu, et sont mis à la disposition du grand public et de la société civile.
Article 25
Visibilité et communication
1. La Commission et le bénéficiaire de l'IAP II s'accordent sur un programme cohérent d'activités de communication visant à rendre accessibles et à promouvoir activement les informations sur l'aide accordée au titre de l'IAP II sur le territoire du bénéficiaire de l'IAP II.
2. Le bénéficiaire de l'IAP II fait rapport au comité de suivi IAP et aux comités de suivi sectoriels sur ses activités de visibilité et de communication.
TITRE VI
COOPÉRATION TRANSFRONTALIÈRE
CHAPITRE I
Dispositions générales
Article 26
Définitions
1. Aux fins du présent titre, on entend par:
a)
«opération»: un projet, un contrat, une action ou un groupe de projets sélectionné par le comité mixte de suivi ou l'autorité contractante du programme concerné ou sous sa responsabilité, qui contribue à la réalisation des objectifs de l'axe ou des axes prioritaires auxquels il se rattache, pour ce qui est des programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, point a), ou de la ou des priorités thématiques auxquelles il se rattache, pour ce qui est des programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, point b) ou c);
b)
«bénéficiaire»: un organisme public ou privé, chargé du lancement ou du lancement et de la mise en œuvre des opérations. Dans le cadre de régimes d'aides d'État [au sens de l'article 2, paragraphe 13, du règlement (UE) no 1303/2013 du Parlement européen et du Conseil (8)], lorsque des États membres participent aux programme de coopération transfrontalière, le terme «bénéficiaire» désigne l'organisme qui reçoit l'aide.
2. Aux fins des chapitres I et II du présent titre, pour les programmes de coopération transfrontalière auxquels participent des États membres, les termes, «dépenses publiques», «programmation», «accord de partenariat», et «document» sont utilisés conformément aux définitions figurant à l'article 2 du règlement (UE) no 1303/2013.
Article 27
Formes d'aide
Une aide est apportée à une des formes de coopération transfrontalière suivantes:
a)
coopération transfrontalière entre un ou plusieurs États membres et un ou plusieurs bénéficiaires de l'IAP II au sens du chapitre II;
b)
coopération transfrontalière entre plusieurs bénéficiaires de l'IAP II au sens du chapitre III;
c)
coopération transfrontalière entre un bénéficiaire de l'IAP II et des pays couverts par l'instrument de voisinage européen au sens du chapitre III.
Article 28
Intensité et montant de l'aide accordée au titre de l'IAP II
1. La décision de la Commission portant adoption d'un programme de coopération transfrontalière pour les formes de coopération visées à l'article 27 fixe le taux de cofinancement et le montant maximal de l'aide accordée au titre de l'IAP II, sur la base:
a)
du total des dépenses éligibles, publiques et privées, ou
b)
des dépenses publiques éligibles.
2. Pour les programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, point a), le taux de cofinancement par l'Union, au niveau de chaque axe prioritaire du programme au sens de l'article 34, paragraphe 2, ne doit pas être inférieur à 20 % ni supérieur à 85 % des dépenses éligibles.
3. Pour les programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, points b) et c), le taux de cofinancement de l'Union, au niveau de chaque priorité thématique, ne doit pas être inférieur à 20 % ni supérieur à 85 % des dépenses éligibles. Pour l'assistance technique, le taux de cofinancement est de 100 %.
Article 29
Priorités thématiques et concentration de l'aide accordée au titre de l'IAP II
1. Les priorités thématiques de l'aide accordée au titre de l'IAP II sont celles définies à l'annexe III du règlement (UE) no 231/2014.
2. Quatre priorités thématiques au maximum sont retenues pour chaque programme de coopération transfrontalière.
Article 30
Couverture géographique
Chaque programme de coopération transfrontalière comprend la liste des régions éligibles, comme suit:
a)
pour les programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, point a), les régions de niveau NUTS (nomenclature des unités territoriales statistiques) III ou, à défaut de classification NUTS, des zones équivalentes le long des frontières terrestres ou le long de frontières maritimes séparées de 150 km au maximum, sans préjudice d'éventuelles adaptations requises pour garantir la cohérence et la continuité des programmes transfrontaliers établis pour la période de programmation 2007-2013;
b)
pour les programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, points b) et c), les régions éligibles sont définies, au besoin, dans le programme de coopération transfrontalière concerné.
Article 31
Préparation, évaluation, approbation et modification des programmes de coopération transfrontalière
1. Les priorités thématiques de chaque programme de coopération transfrontalière sont définies conjointement par les pays participants pour chaque frontière ou groupe de frontières sur la base des priorités thématiques définies à l'annexe III du règlement (UE) no 231/2014.
2. La Commission évalue la cohérence des programmes de coopération transfrontalière par rapport au présent règlement, leur contribution effective aux priorités thématiques énoncées à l'annexe III du règlement (UE) no 231/2014 et, dans la mesure où des États membres participants sont concernés, leur adéquation au regard de l'accord de partenariat pertinent.
3. La Commission formule des observations dans un délai de trois mois à compter de la date de présentation du programme de coopération transfrontalière. Les pays participants communiquent à la Commission toute information supplémentaire nécessaire et, s'il y a lieu, revoient le programme de coopération transfrontalière proposé.
4. Lors de l'approbation de chaque programme de coopération transfrontalière après sa présentation formelle, la Commission doit vérifier que toutes les observations qu'elle a formulées ont été dûment prises en compte.
5. Les demandes de modification d'un programme de coopération transfrontalière introduites par les pays participants sont dûment motivées et précisent notamment l'effet attendu des modifications sur la réalisation des objectifs du programme. Elles sont accompagnées du programme révisé. Les paragraphes 2 et 3 s'appliquent aux modifications apportées aux programmes de coopération transfrontalière.
Article 32
Assistance technique
1. Chaque programme de coopération transfrontalière prévoit une dotation spécifique pour les opérations d'assistance technique, qui couvrent les activités de préparation, de gestion, de suivi, d'évaluation, d'information, de communication, de réseautage, de règlement de différends, de contrôle et d'audit liées à la mise en œuvre du programme, ainsi que les activités de renforcement de la capacité administrative à mettre en œuvre le programme. Les pays participants peuvent également utiliser l'aide accordée au titre de l'IAP II pour soutenir des actions visant à réduire la charge administrative qui pèse sur les bénéficiaires, y compris au moyen de systèmes d'échange électronique de données, à renforcer la capacité des autorités des pays participants et des bénéficiaires à gérer et à utiliser cette aide, ainsi qu'à favoriser l'échange de bonnes pratiques entre eux. Ces actions peuvent concerner des périodes de programmation antérieures et postérieures.
2. Par dérogation à l'article 15, paragraphe 1, les dépenses d'assistance technique engagées pour soutenir l'élaboration d'un programme de coopération transfrontalière et la mise en place de systèmes de gestion et de contrôle peuvent être éligibles avant la date d'adoption de la décision de la Commission portant approbation du programme de coopération transfrontalière, sans toutefois être antérieures au 1er janvier 2014.
CHAPITRE II
Coopération transfrontalière entre des États membres et des bénéficiaires de l'IAP II
Article 33
Dispositions applicables
1. Dans la mesure où un ou plusieurs États membres participant à un programme de coopération transfrontalière relevant du présent chapitre sont concernés, en particulier l'État membre dans lequel l'autorité de gestion est située, les règles applicables à l'objectif de coopération territoriale européenne énoncées dans le règlement (UE) no 1303/2013 et dans le règlement (UE) no 1299/2013 du Parlement européen et du Conseil (9) s'appliquent, conformément au présent chapitre. Aux fins de ce chapitre, lorsque ces règles renvoient aux Fonds structurels et d'investissement européens définis à l'article 1er du règlement (UE) no 1303/2013, il est considéré que l'aide accordée au titre de l'IAP II est aussi couverte.
2. Dans la mesure où les bénéficiaires de l'IAP II participant à un programme de coopération transfrontalière relevant du présent chapitre sont concernés, les règles applicables à la coopération territoriale européenne s'appliquent, conformément au présent chapitre, sans préjudice de dérogations dûment motivées prévues dans la convention de financement applicable.
Article 34
Programmation
1. Les programmes de coopération transfrontalière sont élaborés conformément au principe de partenariat énoncé à l'article 5, paragraphes 1 et 2, du règlement (UE) no 1303/2013 et conformément à l'article 8, paragraphes 2 à 4, 7, 9 et 10, du règlement (UE) no 1299/2013.
2. Les programmes de coopération transfrontalière se composent d'axes prioritaires. Sans préjudice de l'article 32, un axe prioritaire correspond à une priorité thématique au sens de l'article 29. Des éléments d'autres priorités thématiques peuvent être ajoutés à un axe prioritaire donné, s'il y a lieu et pour en renforcer l'impact et l'efficacité dans le cadre d'une approche intégrée cohérente.
3. Les programmes de coopération transfrontalière peuvent comporter des actions de développement local mené par les acteurs locaux, au sens des articles 32 à 35 du règlement (UE) no 1303/2013, des actions relevant de plans d'action communs, au sens des articles 104 à 109 de ce même règlement, et des actions sous forme d'investissement territorial intégré, au sens de l'article 36 du même règlement, en tenant compte des principes sous-jacents de ces instruments et des articles 9 à 11 du règlement (UE) no 1299/2013. Les règles et conditions spécifiques applicables sont arrêtées d'un commun accord par la Commission et les pays participants pour chaque programme de coopération transfrontalière.
4. Les programmes de coopération transfrontalière sont soumis à la Commission par voie électronique par l'État membre dans lequel l'autorité de gestion du programme est située.
5. La Banque européenne d'investissement (BEI) peut, à la demande de pays participants, prendre part à l'élaboration, ou à des activités liées à l'élaboration, des opérations, en particulier des grands projets.
La Commission peut consulter la BEI avant l'adoption de programmes de coopération transfrontalière.
Article 35
Assistance technique
Le montant de l'aide accordée au titre de l'IAP II consacré à l'assistance technique est limité à 10 % du montant total alloué au programme de coopération transfrontalière, mais atteint au moins 1 500 000 EUR.
Article 36
Modalités de mise en œuvre et désignation des autorités responsables d'un programme
1. Les programmes de coopération transfrontalière relevant du présent chapitre sont mis en œuvre dans le cadre d'une gestion partagée. En conséquence, les États membres et la Commission assument la responsabilité de la gestion et du contrôle des programmes dans le respect de leurs compétences respectives, telles que fixées dans le règlement (UE, Euratom) no 966/2012, dans le règlement délégué (UE) no 1268/2012 et dans le présent règlement.
Les articles 73 et 74 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant les responsabilités des États membres dans le cadre de la gestion partagée s'appliquent à l'État membre dans lequel l'autorité de gestion est située.
L'article 75 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant les pouvoirs et les responsabilités de la Commission dans le cadre de la gestion partagée s'applique.
2. Les pays participant à un programme de coopération transfrontalière désignent, aux fins de l'article 123, paragraphe 1, du règlement (UE) no 1303/2013, une seule autorité de gestion; aux fins de l'article 123, paragraphe 2, dudit règlement, une seule autorité de certification; et, aux fins de l'article 123, paragraphe 4, dudit règlement, une seule autorité d'audit.
3. L'autorité de gestion et l'autorité d'audit sont situées dans le même État membre. Les pays participant à un programme de coopération transfrontalière peuvent désigner l'autorité de gestion unique pour exercer les fonctions de l'autorité de certification.
La procédure de désignation de l'autorité de gestion et, s'il y a lieu, de l'autorité de certification, indiquée à l'article 124 du règlement (UE) no 1303/2013, est menée par l'État membre dans lequel l'autorité est située.
Les désignations prévues par le présent article se font sans préjudice de la répartition des responsabilités entre les États membres participants en ce qui concerne l'application des corrections financières, telle qu'elle est prévue dans le programme de coopération transfrontalière.
Article 37
Fonctions des autorités responsables d'un programme
1. L'article 125 du règlement (UE) no 1303/2013 et l'article 23, paragraphes 1, 2, 4 et 5, du règlement (UE) no 1299/2013 concernant les fonctions de l'autorité de gestion s'appliquent.
2. L'article 126 du règlement (UE) no 1303/2013 et l'article 24 du règlement (UE) no 1299/2013 concernant les fonctions de l'autorité de certification s'appliquent.
L'autorité de certification reçoit les paiements effectués par la Commission et, en règle générale, procède aux paiements en faveur du bénéficiaire chef de file conformément à l'article 132 du règlement (UE) no 1303/2013.
3. L'article 127 du règlement (UE) no 1303/2013 et l'article 25 du règlement (UE) no 1299/2013 concernant les fonctions de l'autorité d'audit s'appliquent.
Article 38
Comité mixte de suivi
1. Dans un délai de trois mois à compter de la date de notification à l'État membre de la décision portant approbation du programme de coopération transfrontalière, les pays participants instituent un comité mixte de suivi.
2. Le comité mixte de suivi est composé de représentants de la Commission, du coordinateur national IAP et de représentants d'autres autorités et organismes nationaux du bénéficiaire de l'IAP II, du ou des États membres participants et, s'il y a lieu, des institutions financières internationales et d'autres parties prenantes, notamment d'organisations de la société civile et du secteur privé.
3. Le comité mixte de suivi est présidé par un représentant d'un des pays participants ou de l'autorité de gestion.
4. La Commission participe aux travaux du comité mixte de suivi avec voix consultative.
5. Si elle contribue à un programme, la BEI peut participer aux travaux du comité mixte de suivi avec voix consultative.
6. Le comité mixte de suivi examine l'efficience, la qualité et la cohérence globales de la mise en œuvre de toutes les actions en vue de la réalisation des objectifs fixés dans le programme transfrontalier, les conventions de financement et le ou les documents de stratégie applicables. Il peut recommander des mesures correctrices si nécessaire.
Les articles 49 et 110 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant ses fonctions s'appliquent également.
Le comité mixte de suivi et l'autorité de gestion procèdent au suivi sur la base d'indicateurs fixés dans le programme de coopération transfrontalière concerné, conformément à l'article 16 du règlement (UE) no 1299/2013.
7. Le comité mixte de suivi adopte son règlement intérieur.
8. Le comité mixte de suivi se réunit au moins une fois par an. Des réunions supplémentaires peuvent également être convoquées à l'initiative d'un des pays participants ou de la Commission, notamment sur une base thématique.
Article 39
Sélection des opérations
1. Les opérations relevant des programmes de coopération transfrontalière sont sélectionnées par le comité mixte de suivi.
Le comité mixte de suivi peut créer un comité de pilotage qui agit sous sa responsabilité pour la sélection des opérations.
2. Les opérations sélectionnées associent des bénéficiaires d'au moins deux pays participants, dont un État membre au moins. Une opération peut être mise en œuvre dans un seul pays participant pour autant que des incidences et des avantages transfrontaliers soient établis.
3. Les bénéficiaires coopèrent à l'élaboration et à la mise en œuvre des opérations. En outre, ils coopèrent, soit à la dotation en effectifs, soit au financement des opérations.
Article 40
Bénéficiaires
1. Lorsqu'une opération relevant d'un programme de coopération transfrontalière compte plusieurs bénéficiaires, l'un d'eux est désigné par l'ensemble des bénéficiaires comme bénéficiaire chef de file.
2. Le bénéficiaire chef de file accomplit les tâches suivantes:
a)
il fixe les modalités avec les autres bénéficiaires dans un accord qui comporte des dispositions garantissant notamment la bonne gestion financière des fonds alloués à l'opération, y compris les modalités de recouvrement des sommes indûment versées;
b)
il est responsable de la mise œuvre de l'ensemble de l'opération;
c)
il s'assure que les dépenses présentées par l'ensemble des bénéficiaires ont été effectuées pour la mise en œuvre de l'opération et correspondent aux activités décidées d'un commun accord par tous les bénéficiaires et qu'elles respectent les critères figurant dans le document fourni par l'autorité de gestion conformément au paragraphe 6;
d)
il s'assure que les dépenses présentées par d'autres bénéficiaires ont été vérifiées par un ou plusieurs contrôleurs lorsque cette vérification n'est pas effectuée par l'autorité de gestion conformément à l'article 23, paragraphe 1, du règlement (UE) no 1299/2013.
3. Sauf indication contraire dans les modalités visées au paragraphe 2, point a), le bénéficiaire chef de file veille à ce que les autres bénéficiaires reçoivent le montant total de l'aide publique le plus rapidement possible et dans son intégralité. Il n'est procédé à aucune déduction ou retenue, ni à aucun autre prélèvement spécifique ou prélèvement d'effet équivalent qui réduirait ce montant pour les autres bénéficiaires.
4. Les bénéficiaires chefs de file ou les bénéficiaires uniques sont situés dans un pays participant.
5. Sans préjudice de l'article 39, paragraphe 2, du présent règlement, un groupement européen de coopération territoriale constitué conformément au règlement (CE) no 1082/2006 du Parlement européen et du Conseil (10) ou une autre entité juridique établie conformément à la législation d'un des pays participants peut introduire une demande concernant une opération en tant que bénéficiaire unique, à condition qu'il ait été mis sur pied par les autorités ou organismes publics d'au moins deux pays participants.
6. L'autorité de gestion fournit au bénéficiaire chef de file ou au bénéficiaire unique de chaque opération un document indiquant les conditions que ladite opération doit remplir pour bénéficier d'un soutien, y compris les exigences spécifiques relatives aux produits ou services à fournir, au plan de financement et au délai d'exécution.
Article 41
Évaluation
1. Les évaluations sont effectuées par des experts internes ou externes fonctionnellement indépendants des autorités responsables de la mise en œuvre des programmes et sont rendues publiques.
2. Les pays participants procèdent conjointement à une évaluation ex ante conformément à l'article 55 du règlement (UE) no 1303/2013.
3. L'article 56 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant l'évaluation au cours de la période de programmation s'applique.
4. L'article 57 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant l'évaluation ex post s'applique.
Article 42
Rapports, information et communication
1. L'article 14 du règlement (UE) no 1299/2013 concernant les rapports de mise en œuvre s'applique.
2. La réunion annuelle de réexamen est organisée conformément à l'article 15 du règlement (UE) no 1299/2013.
3. Le 31 janvier, le 31 juillet et le 31 octobre de chaque exercice, l'autorité de gestion transmet à la Commission par voie électronique, à des fins de contrôle, pour chaque programme transfrontalier et par axe prioritaire:
a)
le coût total éligible et le coût public éligible des opérations et le nombre d'opérations sélectionnées en vue de bénéficier d'un soutien;
b)
les dépenses totales éligibles déclarées par les bénéficiaires à l'autorité de gestion.
En outre, la transmission du 31 janvier contient les données visées aux points a) et b) ventilées par catégorie d'intervention. Cette transmission est réputée répondre à l'exigence de présentation de données financières visée à l'article 50, paragraphe 2, du règlement (UE) no 1303/2013.
Une prévision du montant pour lequel l'autorité de gestion prévoit de présenter des demandes de paiement pour l'exercice en cours et l'exercice suivant est jointe aux transmissions du 31 janvier et du 31 juillet.
La date de clôture pour les données transmises en application du présent paragraphe est la fin du mois précédant le mois de transmission.
4. L'autorité de gestion coordonne les tâches liées aux exigences d'information, de publicité et de transparence conformément à l'article 24, paragraphes 1 et 3, du présent règlement.
Par dérogation à l'article 25 du présent règlement, l'autorité de gestion est responsable des activités d'information et de communication énoncées aux articles 115 et 116 du règlement (UE) no 1303/2013.
Article 43
Éligibilité et durabilité
1. Par dérogation à l'article 15, paragraphe 1, du présent règlement, les dépenses sont éligibles à un financement au titre de l'aide IAP II à la coopération transfrontalière:
a)
si elles ont été engagées par un bénéficiaire d'un État membre et effectuées entre le 1er janvier 2014 et le 31 décembre 2022; ou
b)
si elles ont été engagées par un bénéficiaire d'un bénéficiaire de l'IAP II et effectuées après la présentation du programme de coopération transfrontalière.
2. En sus des règles énoncées à l'article 15, paragraphe 2, du présent règlement, l'aide IAP II à la coopération transfrontalière ne peut être utilisée pour financer:
a)
les intérêts débiteurs;
b)
la taxe sur la valeur ajoutée (TVA), à moins qu'elle ne soit pas récupérable en vertu de la législation nationale relative à cette taxe;
c)
le démantèlement et la construction de centrales nucléaires;
d)
des investissements visant à permettre la réduction des émissions de gaz à effet de serre provenant d'activités relevant de l'annexe I de la directive 2003/87/CE du Parlement européen et du Conseil (11);
e)
la production, la transformation et la commercialisation du tabac et des produits du tabac;
f)
des entreprises en difficultés telles que définies par les règles de l'Union européenne en matière d'aides d'État;
g)
les investissements dans les infrastructures aéroportuaires, à moins qu'ils ne soient liés à la protection de l'environnement ou ne soient accompagnés des investissements nécessaires pour atténuer ou réduire leur incidence négative sur l'environnement.
Par dérogation à l'article 15, paragraphe 2, du présent règlement, l'achat de terrains non bâtis et de terrains bâtis pour un montant correspondant à maximum 10 % des dépenses totales éligibles de l'opération concernée peuvent prétendre à un financement au titre de l'aide IAP II à la coopération transfrontalière. Pour les sites abandonnés ou ceux anciennement à usage industriel qui contiennent des bâtiments, la limite est relevée à 15 %. Dans des cas exceptionnels et dûment justifiés, un pourcentage plus élevé peut être autorisé pour des opérations concernant la protection de l'environnement;
3. Une opération n'est pas retenue pour bénéficier d'une aide accordée au titre de l'IAP II si elle a été matériellement achevée ou totalement mise en œuvre avant que la demande de financement au titre du programme de coopération transfrontalière n'ait été soumise par le bénéficiaire à l'autorité de gestion, que tous les paiements s'y rapportant aient ou non été effectués par le bénéficiaire.
4. L'article 61, l'article 65, paragraphes 4, 6 à 9 et 11, les articles 66 à 68, l'article 69, paragraphes 1 et 2, et l'article 71 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant les subventions s'appliquent.
5. En complément de l'article 6, paragraphe 2, du présent règlement, les conventions de financement de programmes de coopération transfrontalière relevant du présent chapitre établissent une hiérarchie entre les règles d'éligibilité applicables au programme concerné conformément aux principes énoncés à l'article 18 du règlement (UE) no 1299/2013.
6. L'article 19 du règlement (UE) no 1299/2013 concernant les frais de personnel s'applique également.
Article 44
Éligibilité en fonction de la localisation
1. Sous réserve des dérogations prévues aux paragraphes 2 et 3, les opérations se déroulent dans la zone couverte par le programme qui comprend la partie du territoire des pays participants définie dans le programme de coopération transfrontalière concerné (la «zone couverte par le programme»).
2. L'autorité de gestion peut accepter que tout ou partie d'une opération soit réalisé en dehors de la zone couverte par le programme, pour autant que les conditions suivantes soient toutes remplies:
a)
l'opération bénéficie à la zone couverte par le programme;
b)
le montant total alloué au titre du programme de coopération transfrontalière à des opérations se déroulant en dehors de la zone couverte par le programme ne dépasse pas 20 % du soutien apporté par l'Union au programme;
c)
les obligations des autorités de gestion et d'audit pour ce qui est de la gestion, du contrôle et de l'audit de l'opération sont remplies par les autorités responsables du programme de coopération transfrontalière, ou celles-ci concluent des accords avec les autorités de l'État membre ou du pays tiers dans lequel l'opération est mise en œuvre.
3. Pour ce qui est des opérations concernant l'assistance technique, les activités de promotion et le renforcement des capacités, les dépenses peuvent être effectuées en dehors de la zone couverte par le programme, pour autant que les conditions prévues au paragraphe 2, points a) et c), soient remplies.
Article 45
Passation de marchés
1. Pour l'attribution de marchés de services, de fournitures et de travaux par les bénéficiaires, les procédures suivent les dispositions de la deuxième partie, titre IV, chapitre 3, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et de la deuxième partie, titre II, chapitre III, du règlement délégué (UE) no 1268/2012 qui s'appliquent à l'ensemble de la zone couverte par le programme, tant sur le territoire de l'État membre que sur celui du ou des bénéficiaires de l'IAP II.
2. Pour l'attribution de marchés de services, de fournitures et de travaux par l'autorité de gestion, à financer sur la dotation spécifique destinée aux opérations d'assistance technique, les procédures appliquées par l'autorité de gestion peuvent être, soit celles visées au paragraphe 1, soit celles de sa législation nationale.
Article 46
Gestion financière, dégagement, examen et approbation des comptes, clôture et corrections financières
1. L'article 76 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant les engagements budgétaires s'applique.
2. Les articles 77 à 80, 82, 83, 129 à 132, 134, 135 et 142 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant les paiements s'appliquent. En outre, l'article 27, paragraphe 1, du règlement (UE) no 1299/2013 concernant les paiements sur un compte unique s'applique. L'article 28 du règlement (UE) no 1299/2013 concernant l'utilisation de l'euro s'applique.
3. S'agissant du préfinancement, à la suite de la décision de la Commission portant approbation du programme de coopération transfrontalière, un montant de préfinancement unique est versé par la Commission.
Le préfinancement s'élève à 50 % des trois premiers engagements budgétaires liés au programme.
Le préfinancement peut être versé en deux tranches, si nécessaire, en fonction des besoins budgétaires.
Le montant total versé au titre du préfinancement est remboursé à la Commission lorsque aucune demande de paiement au titre du programme de coopération transfrontalière n'est envoyée dans un délai de vingt-quatre mois à compter de la date du versement de la première tranche du préfinancement par la Commission.
4. Les articles 86 à 88 et 136 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant le dégagement s'appliquent.
5. Les articles 84 et 137 à 141 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant l'examen et l'approbation des comptes, ainsi que la clôture s'appliquent.
6. L'article 85, l'article 122, paragraphe 2, et les articles 143 à 147 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant les corrections financières et les récupérations s'appliquent. L'article 27, paragraphes 2 et 3, du règlement (UE) no 1299/2013 s'applique également.
Article 47
Systèmes de gestion et de contrôle et audit
1. L'article 72 et l'article 122, paragraphes 1 et 3, du règlement (UE) no 1303/2013 concernant les principes généraux des systèmes de gestion et de contrôle s'appliquent.
2. L'article 128 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant la coopération entre la Commission et les autorités d'audit s'applique.
3. L'article 148 du règlement (UE) no 1303/2013 concernant le contrôle proportionnel des programmes de coopération transfrontalière s'applique.
Article 48
Annulation de programmes de coopération transfrontalière
1. Lorsque aucun des bénéficiaires de l'IAP II participants n'a conclu la convention de financement avant la fin de l'année qui suit celle de l'adoption du programme, la Commission annule le programme de coopération transfrontalière.
Les tranches annuelles du Fonds européen de développement régional déjà engagées restent disponibles pour leur durée de vie normale, mais ne peuvent couvrir que des activités qui se déroulent exclusivement dans les États membres concernés et pour lesquelles le marché a été passé avant que la Commission décide d'annuler le programme. Dans les trois mois qui suivent la clôture des marchés, l'autorité de gestion transmet le rapport final à la Commission, qui procède conformément aux paragraphes 2 et 3.
2. Lorsque le programme de coopération transfrontalière ne peut pas être mis en œuvre en raison de problèmes survenant dans les relations entre les pays participants et dans d'autres cas dûment justifiés, la Commission peut décider d'annuler le programme avant la date d'expiration de sa période d'exécution, à la demande du comité mixte de suivi ou de sa propre initiative après consultation dudit comité.
Lorsque le programme est annulé, l'autorité de gestion transmet le rapport final dans les six mois qui suivent la décision de la Commission. Après apurement des préfinancements antérieurs, la Commission effectue le paiement du solde final ou, s'il y a lieu, émet l'ordre de récupération. La Commission dégage également le solde des engagements.
Il est aussi possible de décider de réduire la dotation allouée au programme pour l'adapter à la portée de celui-ci, conformément à l'article 31, paragraphe 5.
3. Dans les situations visées aux paragraphes 1 et 2, le soutien du Fonds européen de développement régional non encore engagé correspondant aux tranches annuelles non encore engagées, ou aux tranches annuelles engagées et totalement ou partiellement dégagées au cours du même exercice budgétaire qui n'ont pas été réaffectées à un autre programme de la même catégorie de programmes de coopération extérieure, est alloué aux programmes de coopération transfrontalière intérieure conformément à l'article 4 du règlement (UE) no 1299/2013.
L'aide accordée au titre de l'IAP II correspondant aux tranches annuelles non encore engagées, ou aux tranches annuelles engagées et totalement ou partiellement dégagées au cours du même exercice budgétaire, est utilisée pour financer d'autres programmes ou projets éligibles à une aide au titre de l'IAP II.
CHAPITRE III
Coopération transfrontalière entre des bénéficiaires de l'IAP II ou entre des bénéficiaires de l'IAP II et des pays couverts par l'instrument européen de voisinage
Article 49
Programmation
1. Les programmes de coopération transfrontalière sont établis conformément au modèle de programme fourni par la Commission. Ils sont élaborés conjointement par les pays participants et soumis à la Commission par voie électronique.
2. Un programme de coopération transfrontalière se compose de priorités thématiques conformément à l'article 29.
Article 50
Assistance technique
Le montant de l'aide accordée au titre de l'IAP II consacré à l'assistance technique est limité à 10 % du montant total alloué au programme de coopération transfrontalière.
Article 51
Modes de mise en œuvre
1. Les programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, points b) et c), sont mis en œuvre dans le cadre d'une gestion directe ou indirecte.
2. Les programmes de coopération transfrontalière sont gérés par une autorité contractante telle que définie dans la décision d'exécution de la Commission portant approbation du programme de coopération transfrontalière concerné.
Article 52
Structures et autorités
1. Les structures suivantes sont chargées de la gestion des programmes de coopération transfrontalière sur le territoire des bénéficiaires de l'IAP II:
a)
les coordinateurs nationaux IAP des pays participant au programme de coopération transfrontalière visés à l'article 4 et, s'il y a lieu, les coordinateurs chargés de la coordination territoriale;
b)
l'ordonnateur national et la structure de gestion, visés à l'article 7, du bénéficiaire de l'IAP II participant dans lequel l'autorité contractante est située lorsque le programme transfrontalier est mis en œuvre dans le cadre d'une gestion indirecte;
c)
les structures d'exécution de tous les pays participants, qui coopèrent étroitement à la programmation et à la mise en œuvre du programme de coopération transfrontalière concerné. En cas de gestion indirecte, la structure d'exécution comporte une autorité contractante;
d)
l'autorité d'audit visée à l'article 7, paragraphe 3, lorsque le programme transfrontalier est mis en œuvre dans le cadre d'une gestion indirecte. Lorsqu'elle n'est pas habilitée à exercer les fonctions prévues à l'article 12, elle est assistée d'un groupe d'auditeurs comprenant un représentant de chaque pays participant au programme de coopération transfrontalière.
2. Les bénéficiaires de l'IAP II et les pays couverts par l'instrument européen de voisinage qui participent à un programme de coopération transfrontalière mettent en place un comité mixte de suivi qui exercera également les fonctions du comité de suivi sectoriel visé à l'article 19.
3. Un secrétariat technique conjoint est institué pour assister la Commission, les structures d'exécution et le comité mixte de suivi.
4. Le rôle et les responsabilités de ces structures sont définis dans l'accord-cadre visé à l'article 5.
5. Dans le cadre de la gestion indirecte, les pays participants concluent un arrangement bilatéral définissant leurs responsabilités respectives dans la mise en œuvre du programme de coopération transfrontalière concerné. Les éléments qui doivent au minimum figurer dans cet arrangement bilatéral sont précisés dans l'accord-cadre visé à l'article 5.
Article 53
Sélection des opérations
1. Les opérations retenues dans le cadre d'un programme de coopération transfrontalière produisent des effets et offrent des avantages transfrontaliers évidents.
2. Les opérations menées dans le cadre de programmes de coopération transfrontalière sont sélectionnées par l'autorité contractante au moyen d'appels de propositions couvrant l'ensemble de la zone éligible.
3. Les pays participants peuvent aussi retenir des opérations en dehors d'appels de propositions. Dans ce cas, les opérations sont spécifiquement mentionnées dans le programme de coopération transfrontalière visé à l'article 49.
4. Les opérations retenues pour une coopération transfrontalière associent des bénéficiaires d'au moins deux pays participants. Les bénéficiaires coopèrent à l'élaboration et à la mise en œuvre des opérations. En outre, ils coopèrent, soit à la dotation en effectifs, soit au financement des opérations.
5. Une opération peut être mise en œuvre dans un seul pays participant pour autant que des incidences et des avantages transfrontaliers soient établis.
Article 54
Bénéficiaires
1. Pour les programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, point b), les bénéficiaires sont établis sur le territoire d'un bénéficiaire de l'IAP II. Pour les programmes de coopération transfrontalière relevant de l'article 27, point c), les bénéficiaires sont établis sur le territoire d'un bénéficiaire de l'IAP II ou dans un pays couvert par l'instrument européen de voisinage.
2. Un des bénéficiaires participant à une opération donnée est désigné par l'ensemble des bénéficiaires en tant que bénéficiaire chef de file.
3. Le bénéficiaire chef de file est chargé de l'exécution financière de l'ensemble de l'opération, veille à ce que cette dernière soit exécutée dans le respect des conditions énoncées dans le contrat et fixe avec les autres bénéficiaires les modalités garantissant la bonne gestion financière des fonds alloués à l'opération, y compris les modalités de récupération des sommes indûment versées.
TITRE VII
AGRICULTURE ET DÉVELOPPEMENT RURAL
Article 55
Dispositions propres aux programmes de développement rural
1. Dans le cadre du domaine d'action «agriculture et développement rural», les programmes de développement rural sont établis au niveau national, élaborés par les autorités compétentes désignées par le bénéficiaire de l'IAP II et soumis à la Commission après consultation des parties intéressées.
2. Les programmes de développement rural sont mis en œuvre par les bénéficiaires de l'IAP II dans le cadre d'une gestion indirecte conformément à l'article 58, paragraphe 1, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et financent certains types d'actions prévus dans le règlement (UE) no 1305/2013 du Parlement européen et du Conseil (12).
3. La structure d'exécution à établir conformément à l'article 10 est composée, pour les programmes de développement rural, des autorités distinctes suivantes, qui œuvrent en étroite collaboration:
a)
l'autorité de gestion, organisme public agissant au niveau national, qui est chargée de l'élaboration et de la mise en œuvre des programmes, notamment du choix des mesures et de la publicité, de la coordination, de l'évaluation, du suivi du programme concerné et de la présentation des rapports y afférents, et qui est gérée par un haut fonctionnaire doté de compétences exclusives; et
b)
l'agence de développement rural de l'IAP, dotée de fonctions similaires à celles des organismes payeurs dans les États membres, qui est chargée de la publicité, de la sélection des projets, ainsi que de l'autorisation, du contrôle et de la comptabilisation des engagements et des paiements et de l'exécution de ces derniers.
4. Par dérogation à l'article 15, paragraphe 1, les dépenses d'assistance technique engagées pour soutenir l'élaboration des programmes de développement rural et la mise en place de systèmes de gestion et de contrôle peuvent être éligibles avant la date d'adoption de la décision de la Commission portant approbation du programme de développement rural, sans toutefois être antérieures au 1er janvier 2014.
5. Lors de la fixation de la part des dépenses publiques en pourcentage du coût d'investissement éligible total, il n'est pas tenu compte des aides nationales visant à faciliter l'accès aux prêts octroyés sans contribution de l'Union au titre du règlement (UE) no 231/2014.
6. Les projets d'investissement relevant de programmes de développement rural restent éligibles à un financement de l'Union pour autant qu'ils ne subissent pas de modification substantielle dans les cinq ans qui suivent le paiement du solde final par la structure d'exécution.
TITRE VIII
DISPOSITIONS FINALES
Article 56
Entrée en vigueur et application
Le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Il s'applique à compter du 1er janvier 2014.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 2 mai 2014.