ROZHODNUTÍ RADY 2013/189/SZBP
ze dne 22. dubna 2013,
kterým se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) a zrušuje společná akce 2008/550/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1, čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 18. července 2005 přijala Rada společnou akci 2005/575/SZBP, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (1). Tuto společnou akci nahradila společná akce Rady 2008/550/SZBP ze dne 23. června 2008, kterou se zřizuje Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ) (2).
(2)
Dne 1. prosince 2008 se řídící výbor EBOŠ (dále jen „výbor“) dohodl v souladu s článkem 13 společné akce 2008/550/SZBP na doporučeních týkajících se perspektiv EBOŠ.
(3)
Rada v závěrech ze dne 8. prosince 2008 doporučení výboru schválila. Společná akce 2008/550/SZBP by tudíž měla být nahrazena novým právním aktem zohledňujícím tato doporučení.
(4)
Odborná příprava v rámci EBOŠ by měla probíhat v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), a to i v oblasti řešení konfliktů a stabilizace.
(5)
Je vhodné, aby v období, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, EBOŠ využívala pouze vyslaný personál.
(6)
Podle rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (3) (ESVČ) by ESVČ měla EBOŠ poskytovat podporu, kterou dosud zajišťoval generální sekretariát Rady,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ, CÍLE A ÚKOLY
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se Evropská bezpečnostní a obranná škola (EBOŠ).
Článek 2
Poslání
EBOŠ poskytuje na strategické úrovni odbornou přípravu v oblasti společné bezpečnostní a obranné politiky Unie (SBOP) v kontextu společné zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP) s cílem vytvořit a podporovat jednotný výklad SBOP mezi civilním a vojenským personálem a prostřednictvím této odborné přípravy (dále jen „odborná příprava EBOŠ“) zjišťovat a šířit osvědčené postupy týkající se různých otázek této politiky.
Článek 3
Cíle
Cílem EBOŠ je:
a)
dále posilovat společnou evropskou bezpečnostní a obrannou kulturu v rámci SBOP;
b)
podporovat lepší pochopení SBOP jako důležité součásti SZBP;
c)
poskytovat subjektům Unie personál s potřebnými znalostmi, který je schopen efektivně pracovat ve všech oblastech týkajících se SBOP;
d)
poskytovat správním orgánům a zaměstnancům členských států personál s potřebnými znalostmi o politikách, orgánech a postupech Unie souvisejících se SZBP;
e)
podporovat partnerství Unie v oblasti SBOP, zejména partnerství se zeměmi účastnícími se misí SBOP;
f)
pomáhat v rozvoji profesionálních vztahů a styků mezi účastníky odborné přípravy EBOŠ (dále jen „účastníci“).
V případě potřeby je věnována pozornost zajištění slučitelnosti s ostatními činnostmi Unie.
Článek 4
Úkoly
1. Hlavním úkolem EBOŠ je v souladu s jejím posláním a cíli organizovat a poskytovat odbornou přípravu EBOŠ v oblasti SBOP.
2. Odborná příprava EBOŠ zahrnuje:
a)
vyšší kurz o SBOP;
b)
orientační kurzy o SBOP;
c)
kurzy o SBOP pro odborné publikum nebo se speciálním zaměřením.
O další činnosti v oblasti odborné přípravy rozhoduje řídící výbor uvedený v článku 8 (dále jen „výbor“).
3. Navíc k činnostem uvedeným v odstavci 2 EBOŠ zejména:
a)
podporuje vztahy, které mají být navázány mezi ústavy uvedenými v čl. 5 odst. 1 a začleněnými do sítě uvedené v témže odstavci (dále jen „síť“);
b)
provozuje a dále rozvíjí internetový systém distančního učení k podpoře odborné přípravy v oblasti SBOP;
c)
navrhuje a vytváří materiály pro odbornou přípravu Unie v oblasti SBOP, přičemž rovněž vychází z již existujících příslušných materiálů;
d)
umožňuje fungování sítě absolventů pro bývalé účastníky odborné přípravy;
e)
podporuje výměnné programy v oblasti SBOP mezi ústavy odborné přípravy v jednotlivých členských státech;
f)
poskytuje příspěvky k ročnímu programu odborné přípravy Unie v oblasti SBOP;
g)
poskytuje podporu řízení odborné přípravy v oblasti předcházení konfliktům a civilního řešení krizí;
h)
pořádá a řídí výroční konferenci, která sdružuje civilní i vojenské odborníky na odbornou přípravu v oblasti SBOP z ústavů odborné přípravy a ministerstev členských států a případně též významné vnější subjekty činné v oblasti odborné přípravy, a
i)
každoročně přezkoumává svou schopnost dosahovat cílů stanovených v článku 3.
4. Odborná příprava EBOŠ je prováděna prostřednictvím sítě.
5. Ústav Evropské unie pro studium bezpečnosti (EU ISS) jako součást sítě podporuje odbornou přípravu EBOŠ zejména prostřednictvím svých publikací a přednášek svých badatelů a poskytováním příspěvků do internetového systému distančního učení EBOŠ.
KAPITOLA II
ORGANIZACE
Článek 5
Síť
1. EBOŠ je organizována jako síť spojující civilní a vojenské ústavy, vysoké školy, akademie, univerzity, instituce a jiné subjekty zabývající se otázkami bezpečnostní a obranné politiky v rámci Unie, určené členskými státy, a EU ISS (dále jen „ústavy“) na podporu provádění odborné přípravy v oblasti SBOP.
2. EBOŠ naváže úzké vztahy s orgány Unie a příslušnými subjekty Unie, zejména s Evropskou policejní akademií (EPA).
3. EBOŠ plní své úkoly pod obecným vedením vysokého představitele pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
Článek 6
Způsobilost k právům a právním úkonům
1. Aby mohla EBOŠ plnit své úkoly a cíle, má nezbytnou způsobilost k právům a právním úkonům, k uzavírání smluv a správních ujednání nezbytných pro své fungování, včetně řízení vyslaných pracovníků, k pořizování zařízení zejména pro výuku, k vlastnictví bankovních účtů a k vystupování před soudem.
2. Veškeré závazky, které mohou vyplynout ze smluv uzavřených EBOŠ, jsou pokryty z finančních prostředků dostupných podle článků 14, 15 a 16.
Článek 7
Organizační struktura
V rámci EBOŠ se zřizuje tato organizační struktura:
a)
výbor, který odpovídá za celkovou koordinaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
b)
výkonná akademická rada (dále jen „rada“), která odpovídá za zajištění kvality a soudržnosti odborné přípravy EBOŠ;
c)
vedoucí EBOŠ, který odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ a napomáhá výboru a radě, pokud jde o organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ;
d)
sekretariát EBOŠ (dále jen „sekretariát“), který je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem EBOŠ je výbor, do kterého každý členský stát jmenuje jednoho zástupce. Každý člen výboru může být zastupován nebo doprovázen náhradníkem.
2. Členy výboru mohou na zasedání výboru doprovázet odborníci.
3. Výboru předsedá zástupce vysokého představitele s odpovídající zkušeností. Výbor zasedá nejméně dvakrát ročně.
4. Zástupci zemí přistupujících k Unii se mohou zasedání výboru účastnit jako aktivní pozorovatelé.
5. Zasedání výboru se bez hlasovacího práva zúčastní vedoucí EBOŠ, předseda rady a případně předseda jednotlivých složení této rady, jakož i zástupce Komise.
6. Výbor má tyto úkoly:
a)
na základě koncepce odborné přípravy EBOŠ stanovovat roční učební plán EBOŠ;
b)
poskytovat obecné pokyny k práci rady;
c)
schvalovat a pravidelně přezkoumávat koncepci odborné přípravy EBOŠ a zohledňovat přitom dohodnuté požadavky na odbornou přípravu EBOŠ;
d)
vybírat hostitelský členský stát nebo státy, v nichž se bude odborná příprava EBOŠ konat, a ústavy, které tuto přípravu povedou;
e)
vypracovávat a schvalovat rámcové učební osnovy pro veškerou odbornou přípravu EBOŠ;
f)
zohledňovat zprávy hodnotící kurzy a schvalovat souhrnnou výroční zprávu o odborné přípravě EBOŠ, které budou předloženy příslušným orgánům Rady;
g)
jmenovat předsedu rady a předsedy jednotlivých složení této rady na období alespoň dvou akademických roků;
h)
přijímat nezbytná rozhodnutí týkající se fungování EBOŠ, nepříslušejí-li tato rozhodnutí jiným orgánům;
i)
na návrh vedoucího EBOŠ schvalovat roční rozpočet a případné opravné rozpočty;
j)
schvalovat roční účetní závěrky a udělovat vedoucímu EBOŠ absolutorium;
k)
schvalovat další pravidla týkající se výdajů spravovaných EBOŠ;
l)
schvalovat případné finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
m)
schvalovat pravidla týkající se personálu vyslaného k EBOŠ;
n)
rozhodovat o otevření konkrétních činností odborné přípravy EBOŠ účasti třetích zemí v obecném politickém rámci vymezeném Politickým a bezpečnostním výborem.
7. Výbor schválí svůj jednací řád.
8. Výbor rozhoduje kvalifikovanou většinou, jak je vymezena v hlavě II Protokolu (č. 36) o přechodných ustanoveních, připojeného ke Smlouvě o Evropské unie a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Výkonná akademická rada
1. Rada je složena z vyšších představitelů civilních a vojenských ústavů a jiných subjektů určených členskými státy na podporu provádění odborné přípravy EBOŠ. Je-li několik zástupců z jednoho členského státu, tvoří jednu delegaci.
2. Předsedu rady jmenuje výbor z řad členů rady.
3. K účasti na zasedáních rady jsou zváni zástupci Komise a ESVČ.
4. Na zasedání mohou být zváni také akademičtí odborníci a vyšší úředníci z vnitrostátních institucí a orgánů Unie.
5. Rada má tyto úkoly:
a)
poskytovat výboru akademické poradenství a doporučení;
b)
prostřednictvím sítě provádět schválený roční učební plán;
c)
dohlížet na internetový systém distančního učení;
d)
na základě schválených návrhů učebních osnov vypracovat podrobné učební osnovy odborné přípravy EBOŠ;
e)
zajišťovat celkovou koordinaci odborné přípravy EBOŠ mezi všemi ústavy;
f)
hodnotit úroveň odborné přípravy EBOŠ uskutečněné v předchozím akademickém roce;
g)
předkládat výboru návrhy na odbornou přípravu EBOŠ pro následující akademický rok;
h)
zajišťovat systematické hodnocení veškeré odborné přípravy EBOŠ a schvalovat zprávy hodnotící kurzy;
i)
přispívat k návrhu výroční zprávy o činnosti EBOŠ.
6. Za účelem plnění svých úkolů se rada může scházet v různých složeních zaměřených na různé projekty. Rada vypracuje pravidla a postupy pro vytváření a fungování takových složení a předloží je ke schválení výboru.
7. Jednací řád rady přijímá výbor.
Článek 10
Vedoucí EBOŠ
1. Vedoucí EBOŠ odpovídá za organizaci a řízení odborné přípravy EBOŠ. V této oblasti podporuje činnost výboru a rady a působí jako zástupce EBOŠ pro odbornou přípravu EBOŠ v rámci sítě i mimo ni. Vedoucí EBOŠ zejména:
a)
činí veškeré nezbytné kroky, včetně přijímání interních správních pokynů a zveřejňování oznámení, aby zajistil účinnou činnost EBOŠ;
b)
vypracovává předběžný návrh výroční zprávy EBOŠ a na základě návrhů rady i předběžný návrh pracovního programu EBOŠ k předložení výboru;
c)
koordinuje provádění pracovního programu EBOŠ;
d)
udržuje kontakty s příslušnými orgány v členských státech;
e)
udržuje kontakty s příslušnými externími subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
f)
v případě potřeby uzavírá technická ujednání o odborné přípravě s příslušnými orgány a subjekty odborné přípravy v oblasti SBOP;
g)
plní jakékoliv další úkoly svěřené výborem.
2. Vedoucí EBOŠ odpovídá za finanční a správní řízení EBOŠ, a zejména:
a)
sestavuje a předkládá výboru veškeré návrhy rozpočtu;
b)
přijímá rozpočty po jejich schválení výborem;
c)
je schvalující osobou pro rozpočet EBOŠ;
d)
jménem EBOŠ zakládá bankovní účty;
e)
sjednává, předkládá výboru a uzavírá veškeré finanční dohody nebo technická ujednání s Komisí, ESVČ nebo členskými státy týkající se financování nebo provádění výdajů EBOŠ;
f)
jménem EBOŠ sjednává a podepisuje všechny výměny dopisů týkající se vysílání personálu sekretariátu k EBOŠ;
g)
vystupuje zpravidla jako zástupce EBOŠ pro účely veškerých právních aktů s finančními dopady;
h)
předkládá výboru roční účetní závěrku EBOŠ.
3. Vedoucího EBOŠ jmenuje vysoký představitel po konzultaci s výborem. Na dobu svého jmenování je jmenován jako člen personálu ESVČ. Na funkci vedoucího EBOŠ mohou členské státy navrhovat kandidáty a zaměstnanci orgánů Unie a ESVČ se o tuto funkci mohou ucházet v souladu s platnými pravidly.
4. Vedoucí EBOŠ je odpovědný za svou činnost výboru.
Článek 11
Sekretariát EBOŠ
1. Sekretariát je nápomocen vedoucímu EBOŠ při plnění jeho úkolů.
2. Vedoucí EBOŠ, jemuž je nápomocna výběrová komise, odpovídá za výběr personálu pro sekretariát EBOŠ.
3. Sekretariát poskytuje výboru, radě a ústavům podporu při organizaci odborné přípravy EBOŠ.
4. Každý ústav určí kontaktní místo pro styk se sekretariátem, které se bude zabývat organizačními a administrativními otázkami spojenými s organizací odborné přípravy EBOŠ.
5. Sekretariát úzce spolupracuje s Komisí a ESVČ.
Článek 12
Personál EBOŠ
1. Personál EBOŠ tvoří:
a)
zaměstnanci vyslaní k EBOŠ orgány Unie, ESVČ a subjekty EU;
b)
národní odborníci vyslaní k EBOŠ členskými státy.
2. EBOŠ může přijímat stážisty a hostující vědecké pracovníky.
3. Na návrh vysokého představitele výbor vymezí v případě potřeby podmínky pro stážisty a hostující vědecké pracovníky.
4. Na národní odborníky vyslané k EBOŠ se s nezbytnými obměnami použije rozhodnutí vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku ze dne 23. března 2011, kterým se stanoví pravidla pro národní odborníky vyslané k Evropské službě pro vnější činnost (4).
KAPITOLA III
FINANCOVÁNÍ
Článek 13
Věcné příspěvky k odborné přípravě EBOŠ
1. Každý členský stát, orgán Unie, subjekt EU, ústav nebo ESVČ nese všechny náklady spojené s účastí na činnostech EBOŠ, včetně platů, denních diet, náhrad cestovních výdajů, nákladů na pobyt a nákladů spojených s organizační a administrativní podporou odborné přípravy EBOŠ.
2. Každý účastník nese náklady spojené se svou účastí.
Článek 14
Podpora ze strany ESVČ
1. ESVČ nese náklady vyplývající z umístění pracoviště vedoucího EBOŠ a sekretariátu ve svých objektech, včetně nákladů na informační technologie, vyslání vedoucího k EBOŠ a vyslání jednoho asistenta do sekretariátu.
2. ESVČ poskytne EBOŠ správní podporu nezbytnou pro přijímání a řízení jejích zaměstnanců a pro plnění jejího rozpočtu.
3. Technické ujednání s ESVČ o podpoře, kterou poskytuje, sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 15
Dobrovolné příspěvky
1. Pro účely financování konkrétních činností může EBOŠ přijímat dobrovolné příspěvky od členských států a ústavů nebo od jiných dárců. Tyto příspěvky spravuje EBOŠ jako účelově vázané příjmy.
2. Technická ujednání týkající se příspěvků uvedených v odstavci 1 sjedná vedoucí EBOŠ a schválí výbor.
Článek 16
Příspěvek z rozpočtu Unie
1. EBOŠ obdrží každoroční příspěvek ze souhrnného rozpočtu Unie. Tento příspěvek může zejména pokrýt náklady na podporu odborné přípravy EBOŠ a na národní odborníky vysílané k EBOŠ členskými státy.
2. Finanční referenční částka určená k pokrytí výdajů EBOŠ během prvních 12 měsíců po uzavření finanční dohody uvedené v odstavci 3 činí 535 000 EUR. O finančních referenčních částkách určených k pokrytí výdajů EBOŠ v dalších obdobích rozhodne Rada.
3. V návaznosti na rozhodnutí Rady uvedené v odstavci 2 sjedná vedoucí EBOŠ finanční dohodu s Komisí, kterou schválí výbor.
Článek 17
Finanční pravidla
Na výdaje financované EBOŠ a na financování těchto výdajů se vztahují finanční pravidla uvedená v příloze.
KAPITOLA IV
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Účast na odborné přípravě EBOŠ
1. Odborné přípravy EBOŠ se mohou účastnit státní příslušníci všech členských států a přistupujících států. Ústavy organizující a provádějící odbornou přípravu zajistí, že tato zásada bude uplatněna bez výjimky.
Odborné přípravy EBOŠ se v zásadě mohou rovněž účastnit státní příslušníci zemí, které jsou kandidáty na přistoupení k Unii, a případně jiných třetích zemí.
2. Účastníky odborné přípravy jsou civilní a vojenský personál zabývající se strategickými aspekty SBOP a odborníci, jež mají být nasazeni v misích nebo operacích SBOP.
K účasti na odborné přípravě v rámci EBOŠ mohou být přizváni mezi jinými zástupci mezinárodních organizací, nevládních organizací, akademických institucí a sdělovacích prostředků a zástupci podnikatelů.
3. Po ukončení kurzu EBOŠ obdrží účastníci osvědčení podepsané vysokým představitelem. Podrobnosti týkající se osvědčení přezkoumává výbor. Členské státy a orgány Unie toto osvědčení uznávají.
Článek 19
Spolupráce
EBOŠ spolupracuje s mezinárodními organizacemi a jinými významnými činiteli, například ústavy odborné přípravy ze třetích zemí, a využívá jejich odborných znalostí.
Článek 20
Bezpečnostní předpisy
Na EBOŠ se vztahuje rozhodnutí Rady 2011/292/EU ze dne 31. března 2011 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (5).
KAPITOLA V
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Návaznost
Pravidla a předpisy přijaté k provedení společné akce 2008/550/SZBP zůstanou v platnosti pro účel provádění tohoto rozhodnutí, pokud jsou slučitelné s tímto rozhodnutím a dokud nebudou změněny nebo zrušeny.
Článek 22
Zrušení
Společná akce 2008/550/SZBP se zrušuje.
Článek 23
Přezkum, vstup v platnost a skončení platnosti
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2013. Bude přezkoumáno podle potřeby a v každém případě nejdéle šest měsíců před pozbytím platnosti.
2. Toto rozhodnutí pozbývá platnosti čtyři roky po dni uzavření finanční dohody uvedené v čl. 16 odst. 3.
V Lucemburku dne 22. dubna 2013.
DÉCISION 2013/189/PESC DU CONSEIL
du 22 avril 2013
instituant un Collège européen de sécurité et de défense (CESD), et abrogeant l’action commune 2008/550/PESC
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur l’Union européenne, et notamment son article 28, paragraphe 1, son article 42, paragraphe 4, et son article 43, paragraphe 2,
vu la proposition du haut représentant de l’Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité,
considérant ce qui suit:
(1)
Le 18 juillet 2005, le Conseil a arrêté l’action commune 2005/575/PESC instituant un Collège européen de sécurité et de défense (CESD) (1). Elle a été remplacée par l’action commune 2008/550/PESC du Conseil du 23 juin 2008 instituant un Collège européen de sécurité et de défense (CESD) (2).
(2)
Le 1er décembre 2008, en vertu de l’article 13 de l’action commune 2008/550/PESC, le comité directeur du CESD est parvenu à un accord relatif à des recommandations sur les perspectives futures du CESD.
(3)
Dans ses conclusions du 8 décembre 2008, le Conseil a approuvé lesdites recommandations du comité directeur du CESD. L’action commune 2008/550/PESC devrait, par conséquent, être remplacée par un nouvel acte juridique tenant compte desdites recommandations.
(4)
Les activités de formation s’inscrivant dans le cadre du CESD devraient être menées dans le domaine de la politique de sécurité et de défense commune (PSDC), y compris dans les domaines du règlement des conflits et de la stabilisation.
(5)
Il convient, au cours de la période couverte par la présente décision, que le CESD fasse appel uniquement à du personnel détaché.
(6)
En vertu de la décision 2010/427/UE du Conseil du 26 juillet 2010 fixant l’organisation et le fonctionnement du Service européen pour l’action extérieure (3), ce dernier (ci-après dénommé «SEAE») devrait apporter au CESD le soutien fourni auparavant par le secrétariat général du Conseil,
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
CHAPITRE I
CRÉATION, MISSION, OBJECTIFS ET TÂCHES
Article premier
Création
Il est créé un Collège européen de sécurité et de défense (ci-après dénommé «CESD»).
Article 2
Mission
Le CESD dispense une formation dans le domaine de la politique de sécurité et de défense commune (PSDC) de l’Union dans le cadre de la politique étrangère et de sécurité commune (PESC) au niveau stratégique, afin de mettre en place et de promouvoir une compréhension commune de la PSDC parmi le personnel civil et militaire, et de recenser et de diffuser, au moyen de ses activités de formation (ci-après dénommées «activités de formation du CESD»), les meilleures pratiques en rapport avec les diverses questions relevant de la PSDC.
Article 3
Objectifs
Les objectifs du CESD sont les suivants:
a)
renforcer davantage la culture européenne commune de la sécurité et de la défense dans le cadre de la PSDC;
b)
promouvoir une meilleure compréhension de la PSDC en tant qu’élément essentiel de la PESC;
c)
permettre aux instances de l’Union de disposer d’un personnel qualifié, capable de traiter efficacement toutes les questions relevant de la PSDC;
d)
fournir aux administrations et aux états-majors des États membres un personnel qualifié, au fait des politiques, des institutions et des procédures de l’Union dans le domaine de la PESC;
e)
soutenir les partenariats de l’Union dans le domaine de la PSDC, notamment avec les pays participant aux missions du CESD;
f)
contribuer à favoriser les relations et les contacts professionnels entre les participants aux activités de formation du CESD (ci-après dénommées «participants»).
Le cas échéant, il convient de veiller à ce qu’il y ait une cohérence avec d’autres activités de l’Union.
Article 4
Tâches
1. Conformément à sa mission et à ses objectifs, les principales tâches du CESD consistent à organiser et à mener des activités de formation du CESD dans le domaine de la PSDC.
2. Les activités de formation du CESD comprennent:
a)
le cours de haut niveau dans le domaine de la PSDC;
b)
les cours d’orientation dans le domaine de la PSDC;
c)
des cours dans le domaine de la PSDC destinés à des publics spécialisés ou consacrés à un thème particulier.
D’autres activités de formation sont menées, conformément aux décisions du comité directeur visé à l’article 8 (ci-après dénommé «comité directeur»).
3. Outre les activités visées au paragraphe 2, le CESD veille, notamment, à:
a)
soutenir les relations qui doivent être établies entre les instituts visés à l’article 5, paragraphe 1 participant au réseau, visé audit paragraphe (ci-après dénommé «réseau»);
b)
mettre en place et à exploiter un système de formation à distance par internet (système IDL) afin de soutenir les activités de formation dans le domaine de la PSDC;
c)
concevoir et à produire du matériel pédagogique pour les activités de formation de l’Union dans le domaine de la PSDC, en faisant, également, appel au matériel pertinent déjà disponible;
d)
faciliter un réseau entre d’anciens participants;
e)
soutenir des programmes d’échange dans le domaine de la PSDC entre les instituts de formation des États membres;
f)
contribuer au programme de formation annuel de l’Union dans le domaine de la PSDC;
g)
soutenir la gestion de la formation dans le domaine de la prévention des conflits et de la gestion civile des crises;
h)
organiser et à mener une conférence annuelle du réseau réunissant des experts civils et militaires en matière de formation dans les domaines relevant de la PESC, provenant des instituts de formation des États membres et des ministères, ainsi que des acteurs extérieurs compétents en la matière, le cas échéant; et à
i)
examiner, chaque année, les résultats obtenus au regard des objectifs énumérés à l’article 3.
4. Les activités de formation du CESD sont menées par les acteurs constituant le réseau.
5. Dans le cadre du réseau, l’Institut d’études de sécurité de l’Union européenne (IES UE) soutient les activités de formation du CESD, par le biais, notamment, des publications de l’IES UE, l’organisation de conférences données par des chercheurs de l’IES UE et l’apport de contributions au système IDL du CESD.
CHAPITRE II
ORGANISATION
Article 5
Réseau
1. Le CESD est organisé sous forme de réseau réunissant des instituts, collèges, académies, universités et institutions des secteurs civil et militaire, et d’autres acteurs qui traitent les questions concernant la politique de sécurité et de défense de l’Union, telles qu’identifiées par les États membres, ainsi que l’IES UE, (ci-après dénommés «instituts»), pour soutenir la mise en œuvre d’activités de formation dans le domaine de la PSDC.
2. Le CESD établit des liens étroits avec les institutions de l’Union et les agences compétentes de l’Union, notamment le Collège européen de police (ci-après dénommé «CEPOL»).
3. Le CESD opère sous la responsabilité générale du haut représentant de l’Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité (ci-après dénommé «haut représentant»).
Article 6
Capacité juridique
1. Le CESD a la capacité juridique nécessaire pour accomplir ses tâches et réaliser ses objectifs, pour conclure les contrats et les arrangements administratifs nécessaires à son fonctionnement, y compris procéder à des détachements de personnel, acquérir des équipements, notamment des équipements pédagogiques, détenir des comptes bancaires et ester en justice.
2. Toute responsabilité découlant de contrats conclus par le CESD est couverte par les fonds mis à sa disposition en vertu des articles 14, 15 et 16.
Article 7
Structure organisationnelle
La structure, ci-après, est mise en place dans le cadre du CESD:
a)
le comité directeur chargé de la coordination et de la direction générales des activités de formation du CESD;
b)
un conseil académique exécutif chargé de garantir la qualité et la cohérence des activités de formation du CESD;
c)
le chef du CESD, qui est chargé de la gestion financière et administrative du CESD, et qui assiste le comité directeur et le conseil académique exécutif dans l’organisation et la gestion des activités du CESD;
d)
un secrétariat (ci-après dénommé «secrétariat» du CESD), qui assiste le chef du CESD dans l’accomplissement de ses tâches.
Article 8
Le comité directeur
1. Le comité directeur, composé d’un représentant désigné par chaque État membre, est l’instance décisionnelle du CESD. Chaque membre du comité directeur peut être représenté ou accompagné par un suppléant.
2. Les membres du comité directeur peuvent se faire accompagner d’experts aux réunions dudit comité.
3. Le comité directeur est présidé par un représentant du haut représentant ayant une expérience adéquate. Il se réunit au moins deux fois par an.
4. Des représentants des pays adhérant à l’Union peuvent assister aux réunions du comité directeur en tant qu’observateurs actifs.
5. Le chef du CESD, le président du conseil académique exécutif et, le cas échéant, les présidents de ses différentes formations, ainsi qu’un représentant de la Commission, participent, sans droit de vote, aux réunions du comité directeur.
6. Le comité directeur exécute les tâches suivantes:
a)
établir le programme annuel d’enseignement du CESD, en s’appuyant sur le concept de formation du CESD;
b)
fournir des orientations globales concernant le travail du conseil académique exécutif;
c)
approuver et réviser, régulièrement, le concept de formation du CESD, en tenant compte des exigences convenues en ce qui concerne la formation du CESD;
d)
sélectionner le ou les États membres qui accueillent les activités de formation du CESD ainsi que les instituts qui mènent ces activités;
e)
élaborer et adopter les grandes lignes des programmes de cours pour toutes les activités de formation du CESD;
f)
prendre note des rapports d’évaluation des cours et approuver un rapport général annuel sur les activités de formation du CESD, à transmettre aux instances compétentes du Conseil;
g)
nommer les présidents du conseil académique exécutif et de ses différentes formations pour une période d’au moins deux années académiques;
h)
prendre les décisions nécessaires en ce qui concerne le fonctionnement du CESD, dans la mesure où elles ne doivent pas être prises par d’autres instances;
i)
approuver le budget annuel et tout budget rectificatif, sur la base de propositions du chef du CESD;
j)
approuver les comptes annuels et donner décharge au chef du CESD;
k)
approuver des règles supplémentaires applicables aux dépenses gérées par le CESD;
l)
approuver tout accord de financement et/ou arrangement technique avec la Commission, le SEAE ou un État membre concernant le financement et/ou l’exécution des dépenses du CESD;
m)
approuver les règles applicables au personnel détaché auprès du CESD;
n)
décider d’ouvrir les activités de formation spécifiques du CESD à la participation de pays tiers dans le cadre de la politique générale établie par le comité politique et de sécurité.
7. Le comité directeur approuve son règlement intérieur.
8. Le comité directeur agit à la majorité qualifiée, définie au titre II du protocole no 36 sur les dispositions transitoires, tel qu’annexé au traité sur l’Union européenne et au traité sur le fonctionnement de l’Union européenne.
Article 9
Le conseil académique exécutif
1. Le conseil académique exécutif est composé de représentants de haut niveau des instituts civils et militaires, et d’autres acteurs désignés par les États membres afin de soutenir la mise en œuvre des activités de formation du CESD. Lorsque plusieurs représentants proviennent d’un même État membre, ils constituent une délégation unique.
2. Le président du conseil académique exécutif est nommé par le comité directeur parmi les membres dudit conseil.
3. Des représentants de la Commission et du SEAE sont invités à assister aux réunions du conseil académique exécutif.
4. Des experts du monde de l’enseignement et des hauts fonctionnaires issus d’institutions nationales et de l’Union peuvent également être invités à assister aux réunions du conseil académique exécutif.
5. Le conseil académique exécutif a les tâches suivantes:
a)
adresser au comité directeur des conseils et des recommandations en matière d’enseignement;
b)
mettre en œuvre, par le biais du réseau, le programme annuel d’enseignement qui a été adopté;
c)
superviser le système IDL;
d)
élaborer des programmes de cours détaillés pour toutes les activités de formation du CESD, sur la base des grandes lignes des programmes de cours qui ont été adoptées;
e)
assurer la coordination générale des activités de formation du CESD entre tous les instituts;
f)
réexaminer le niveau des activités de formation du CESD menées pendant l’année académique précédente;
g)
soumettre au comité directeur des propositions concernant les activités de formation du CESD pour l’année académique suivante;
h)
réaliser une évaluation systématique de toutes les activités de formation du CESD et approuver les rapports d’évaluation des cours;
i)
contribuer au projet de rapport général annuel sur les activités du CESD.
6. Pour accomplir ses tâches, le conseil académique exécutif peut se réunir en différentes formations, en fonction du projet concerné. Ledit conseil établit les règles et modalités régissant la création et le fonctionnement de ces formations, qui sont approuvées par le comité directeur.
7. Le comité directeur adopte le règlement intérieur du comité directeur.
Article 10
Le chef du CESD
1. Le chef du CESD est chargé de l’organisation et de la gestion des activités de formation du CESD. Il soutient les travaux du comité directeur et du conseil académique exécutif dans ce domaine, et agit en tant que représentant du CESD pour les activités de formation du CESD au sein et en dehors du réseau du CESD. Le chef du CESD est, notamment, chargé:
a)
de prendre toutes les mesures nécessaires, y compris l’adoption d’instructions administratives internes et la publication d’avis, en vue d’assurer le bon fonctionnement des activités du CESD;
b)
d’élaborer l’avant-projet de rapport annuel du CESD ainsi que l’avant-projet du programme de travail du CESD à soumettre au comité directeur sur la base des propositions du conseil académique exécutif;
c)
de coordonner la mise en œuvre du programme de travail du CESD;
d)
d’entretenir des contacts avec les autorités compétentes des États membres;
e)
d’entretenir des contacts avec des acteurs externes compétents en matière de formation dans le domaine de la PSDC;
f)
de conclure, le cas échéant, des arrangements techniques concernant les activités de formation du CESD avec les autorités compétentes et les acteurs en matière de formation dans le domaine de la PSDC;
g)
de réaliser toute autre tâche que lui confie le comité directeur.
2. Le chef du CESD est chargé de la gestion financière et administrative du CESD, et notamment:
a)
d’élaborer et de soumettre tout projet de budget au comité directeur;
b)
d’adopter les budgets après approbation du comité directeur;
c)
d’être l’ordonnateur pour le budget du CESD;
d)
d’ouvrir un ou plusieurs comptes au nom du CESD;
e)
de négocier, de soumettre au comité directeur et de conclure tout accord financier et/ou arrangement technique avec la Commission, le SEAE ou un État membre en ce qui concerne le financement et/ou la mise en œuvre des dépenses du CESD;
f)
de négocier et de signer, au nom du CESD, tout échange de lettres concernant le détachement de personnel du secrétariat au CESD;
g)
de façon générale, représenter le CESD aux fins de tous actes juridiques ayant des implications financières;
h)
soumettre les comptes annuels du CESD au comité directeur.
3. Le chef du CESD est nommé par le haut représentant, après consultation du comité directeur. Il est nommé membre du personnel du CESD pour la durée de sa nomination. Les États membres peuvent présenter des candidats au poste de chef du CESD, et le personnel du SEAE et des institutions de l’Union peuvent postuler, conformément aux règles applicables.
4. Le chef du CESD est comptable de ses activités envers le comité directeur.
Article 11
Le secrétariat du CESD
1. Le secrétariat du CESD assiste le chef du CESD dans l’accomplissement de ses tâches.
2. Le chef du CESD, assisté d’un panel sélectionné, est chargé de la sélection du personnel du secrétariat du CESD.
3. Le secrétariat du CESD assiste le comité directeur, le conseil académique exécutif et les instituts dans l’organisation des activités de formation du CESD.
4. Chaque institut désigne un point de contact avec le secrétariat du CESD, chargé de traiter des questions organisationnelles et administratives liées à l’organisation des activités de formation du CESD.
5. Le secrétariat du CESD coopère étroitement avec le SEAE et la Commission.
Article 12
Le personnel du CESD
1. Le personnel du CESD est composé:
a)
de personnel détaché auprès du CESD par les institutions de l’Union, le SEAE et les agences de l’Union;
b)
d’experts nationaux détachés au CESD par les États membres.
2. Le CESD peut recevoir des stagiaires et des experts invités.
3. Le comité directeur, statuant sur proposition du haut représentant, définit, si nécessaire, les conditions applicables aux stagiaires et aux experts invités.
4. La décision du haut représentant de l’Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité du 23 mars 2011 fixant le régime applicable aux experts nationaux détachés auprès du Service européen pour l’action extérieure (4) est applicable, mutatis mutandis, aux experts nationaux détachés auprès du CESD par les États membres.
CHAPITRE III
FINANCEMENT
Article 13
Contributions en nature aux activités de formation du CESD
1. Chaque État membre, institution de l’Union, agence de l’Union et institut, ainsi que le SEAE, supporte l’intégralité des dépenses afférentes à sa participation au CESD, y compris les salaires, les indemnités, les frais de voyage et de séjour, et les dépenses afférentes au soutien organisationnel et administratif des activités de formation du CESD.
2. Chaque participant supporte l’intégralité des dépenses afférentes à sa participation.
Article 14
Soutien du SEAE
1. Le SEAE supporte les dépenses découlant de l’hébergement du chef du CESD et du secrétariat du CESD dans ses locaux, y compris celles concernant la technologie de l’information, le détachement du chef du CESD et le détachement d’un assistant auprès du secrétariat du CESD.
2. Le SEAE apporte au CESD le soutien administratif nécessaire pour recruter et gérer son personnel et exécuter son budget.
3. Un arrangement technique avec le SEAE pour le soutien qu’il fournit est négocié par le chef du CESD et approuvé par le comité directeur.
Article 15
Contributions volontaires
1. Aux fins du financement d’activités spécifiques, le CESP peut recevoir des contributions volontaires des États membres et des instituts qui constituent le réseau, ou d’autres donateurs. Ces contributions sont gérées par le CESD en tant que recettes affectées.
2. Des arrangements techniques pour les contributions visées au paragraphe 1 sont négociés par le chef du CESD et approuvés par le comité directeur.
Article 16
Contribution du budget de l’Union
1. Le CESD perçoit une contribution annuelle du budget général de l’Union. Cette contribution peut, notamment, couvrir les dépenses pour le soutien des activités de formation et les experts nationaux détachés auprès du CESD par les États membres.
2. Le montant de référence financière destiné à couvrir les dépenses du CESD au cours des douze premiers mois suivant la conclusion de l’accord de financement visé au paragraphe 3 est fixé à 535 000 EUR. Les montants de référence financière destinés à couvrir les dépenses du CESD pour les périodes ultérieures sont décidés par le Conseil.
3. À la suite de la décision du Conseil visée au paragraphe 2, un accord de financement avec la Commission est négociée par le chef du CESD et approuvé par le comité directeur.
Article 17
Règles financières
Les règles financières qui figurent à l’annexe s’appliquent aux dépenses financées par le CESD et au financement de ces dépenses.
CHAPITRE IV
DISPOSITIONS DIVERSES
Article 18
Participation aux activités de formation du CESD
1. L’ensemble des activités de formation du CESD est ouvert à la participation de ressortissants de tous les États membres et des pays adhérents. Les instituts chargés d’organiser et de dispenser les formations veillent à ce que ce principe s’applique sans aucune exception.
En principe, les activités de formation du CESD sont également ouvertes à la participation de ressortissants des pays candidats à l’adhésion à l’Union et, le cas échéant, d’autres pays tiers.
2. Les participants sont des membres du personnel civil et militaire qui traitent des aspects stratégiques dans le domaine de la PSDC et des experts qui doivent être déployés dans le cadre de missions et d’opérations de la PSDC.
Des représentants, entre autres, d’organisations internationales, d’organisations non gouvernementales, d’établissements universitaires et des médias, ainsi que du monde des affaires, peuvent être invités à participer aux activités de formation du CESD.
3. Un certificat signé par le haut représentant est délivré au participant qui a suivi l’intégralité d’un cours du CESD. Les modalités relatives à ce certificat sont régulièrement examinées par le comité directeur. Ce certificat est reconnu par les États membres et les institutions de l’Union.
Article 19
Coopération
Le CESD coopère avec des organisations internationales et d’autres acteurs compétents, tels que des instituts nationaux de formation de pays tiers, et met à profit leurs connaissances spécialisées.
Article 20
Règlement de sécurité
La décision 2011/292/UE du Conseil du 31 mars 2011 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des informations classifiées de l’Union européenne (5) s’applique au CESD.
CHAPITRE V
DISPOSITIONS FINALES
Article 21
Continuité
Les règles et règlementations adoptées pour la mise en œuvre de l’action commune 2008/550/PESC restent en vigueur aux fins de la mise en œuvre de la présente décision, dans la mesure où elles sont compatibles avec la présente décision et jusqu’à ce qu’elles soient modifiées ou abrogées.
Article 22
Abrogation
L’action commune 2008/550/PESC est abrogée.
Article 23
Révision, entrée en vigueur et expiration
1. La présente décision entre en vigueur le 1er avril 2013. Elle est réexaminée, le cas échéant, mais, en tout état de cause, au plus tard, six mois avant sa date d’expiration.
2. La présente décision expire quatre ans après la date de la conclusion de l’accord de financement visé à l’article 16, paragraphe 3.
Fait à Luxembourg, le 22 avril 2013.