PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) No 484/2014 DE LA COMMISSION
du 12 mai 2014
définissant des normes techniques d'exécution en ce qui concerne le capital hypothétique d'une contrepartie centrale, conformément au règlement (UE) no 648/2012 du Parlement européen et du Conseil
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (UE) no 648/2012 du Parlement européen et du Conseil du 4 juillet 2012 sur les produits dérivés de gré à gré, les contreparties centrales et les référentiels centraux (1), et notamment son article 50 bis, paragraphe 4, troisième alinéa, et son article 50 quater, paragraphe 3, troisième alinéa,
considérant ce qui suit:
(1)
Conformément au règlement (UE) no 575/2013 du Parlement européen et du Conseil (2), les établissements établis dans l'Union déclarent actuellement leur respect des exigences de fonds propres sur une base trimestrielle. Afin de réduire, dans toute la mesure du possible, les incohérences entre les dates de référence applicables aux établissements et les dates applicables aux contreparties centrales pour le calcul du capital hypothétique et la communication des informations y afférentes, les dates de référence fixées pour les contreparties centrales devraient au moins recouvrir les dates de référence déjà fixées pour les établissements. Toutefois, une communication plus fréquente des informations relatives au capital hypothétique permettrait de tenir également compte du fait que les membres compensateurs établis dans des pays tiers peuvent avoir des dates de communication différentes. En outre, les exigences de fonds propres peuvent varier fortement et, afin de se tenir à jour des exigences applicables, les membres compensateurs et leurs autorités compétentes pourraient souhaiter suivre ces expositions plus fréquemment que sur une base trimestrielle.
(2)
Normalement, les dates de communication applicables aux contreparties centrales ne devraient pas être décalées de plus d'une semaine par rapport à la date de calcul. Une semaine laisse aux contreparties centrales suffisamment de temps pour effectuer tout contrôle interne et parachever le processus d'approbation nécessaire avant communication des informations requises. Si elles se dotent d'un système entièrement automatisé, la date de communication peut être proche de la date de calcul. À l'heure actuelle, il se pourrait toutefois que les contreparties centrales ne soient pas en mesure de conduire tout le processus à son terme dans ce délai et qu'elles doivent donc développer leurs processus et infrastructures internes afin d'y parvenir. Dans ce contexte, il conviendrait de prévoir une disposition transitoire donnant aux contreparties centrales suffisamment de temps pour développer les processus et infrastructures internes nécessaires et, dans le même temps, commencer à communiquer les informations relatives à leur capital hypothétique à leurs membres compensateurs.
(3)
En vertu du règlement (UE) no 648/2012, les pertes résultant de la défaillance d'un membre compensateur sont, en premier lieu, couvertes par la marge initiale et la contribution au fonds de défaillance du membre défaillant lui-même. Lorsque cela se révèle insuffisant, les pertes sont couvertes par les ressources financières préfinancées affectées par la contrepartie centrale à titre de contribution au dispositif de prévention des défaillances en cascade (default waterfall) et par les contributions préfinancées des membres compensateurs non défaillants au fonds de défaillance. Durant cette période, il conviendrait d'augmenter la fréquence de communication, afin de tenir les membres compensateurs non défaillants et les autorités compétentes à jour de toutes les informations relatives au capital hypothétique nécessaire pour calculer les exigences de fonds propres des membres compensateurs. Les contreparties centrales devraient disposer des capacités techniques et des processus internes leur permettant de calculer le capital hypothétique et de communiquer les informations y afférentes dans ces situations de crise.
(4)
En vertu du règlement (UE) no 648/2012, une contrepartie centrale est tenue de reconstituer les ressources financières préfinancées qu'elle affecte au dispositif de prévention des défaillances en cascade dans un délai d'un mois. C'est pourquoi, dans ces situations, les fréquences de calcul et de communication devraient être plus élevées que la normale. Une communication quotidienne des informations relatives au capital hypothétique pourrait être assez peu pertinente, dès lors que la détermination du montant total des pertes consécutives à la défaillance d'un membre compensateur pourrait prendre du temps. Étant donné qu'elles peuvent être confrontées à tout un éventail de scénarios différents, les autorités compétentes devraient également pouvoir demander une fréquence plus élevée en période de crise, sur la base d'une évaluation de la situation, qui devrait tenir compte du degré d'épuisement avéré ou prévu des ressources financières préfinancées à la disposition de la contrepartie centrale (tant les ressources financières fournies par la contrepartie centrale elle-même que les contributions des membres compensateurs). Cette fréquence plus élevée devrait s'appliquer jusqu'à ce que ces ressources soient revenues aux niveaux requis par la législation applicable.
(5)
L'application d'une fréquence de communication élevée en période de crise pourrait se révéler très exigeante, compte tenu de la nouveauté de l'obligation de communication. Pour certaines contreparties centrales au moins, la mise en œuvre technique pourrait poser des problèmes. Afin d'atténuer ces problèmes, il y a lieu de prévoir une date d'application plus tardive pour l'obligation de communication plus fréquente. Cela permettra aux contreparties centrales d'améliorer leurs processus internes et de moderniser leurs systèmes.
(6)
Les dispositions du présent règlement sont étroitement liées entre elles, puisqu'elles traitent du calcul et de la communication du capital hypothétique d'une contrepartie centrale. Pour que ces différentes dispositions, censées entrer en vigueur en même temps, soient cohérentes entre elles et que les personnes soumises aux obligations qu'elles prévoient en aient d'emblée une vision globale, il est souhaitable de regrouper dans un seul et même règlement toutes les normes techniques d'exécution requises par le règlement (UE) no 648/2012.
(7)
Le présent règlement se fonde sur les projets de normes techniques d'exécution soumis à la Commission par l'Autorité bancaire européenne.
(8)
L'Autorité bancaire européenne a procédé à des consultations publiques ouvertes sur les projets de normes techniques d'exécution sur lesquels se fonde le présent règlement, analysé les coûts et avantages potentiels qu'ils impliquent et sollicité l'avis du groupe des parties intéressées au secteur bancaire institué en application de l'article 37 du règlement (UE) no 1093/2010 du Parlement européen et du Conseil (3),
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Fréquence et dates du calcul requis par l'article 50 bis, paragraphe 3, du règlement (UE) no 648/2012
1. La fréquence du calcul prévu à l'article 50 bis, paragraphe 3, du règlement (UE) no 648/2012 est mensuelle, sauf lorsque la faculté prévue à l'article 3, paragraphe 1, du présent règlement est exercée, auquel cas elle est hebdomadaire ou journalière.
2. Lorsque la fréquence de calcul visée au paragraphe 1 est mensuelle, la contrepartie centrale applique les deux dispositions suivantes:
a)
les jours de référence pour ce calcul sont les suivants:
le 31 janvier, le 28 février (ou le 29 février si l'année est bissextile), le 31 mars, le 30 avril, le 31 mai, le 30 juin, le 31 juillet, le 31 août, le 30 septembre, le 31 octobre, le 30 novembre et le 31 décembre;
b)
le jour où la contrepartie centrale procède au calcul (ci-après le «jour du calcul») est respectivement le suivant:
le 1er février, le 1er mars, le 1er avril, le 1er mai, le 1er juin, le 1er juillet, le 1er août, le 1er septembre, le 1er octobre, le 1er novembre, le 1er décembre et le 1er janvier.
3. Lorsque la fréquence visée au paragraphe 1 est hebdomadaire ou journalière, le jour du premier calcul tombe le lendemain du jour où l'autorité compétente a formulé sa demande. Le premier jour de référence tombe le jour où l'autorité compétente a formulé sa demande. Pour les calculs suivants, le jour de référence tombe la veille du jour du calcul. En cas de calcul hebdomadaire, le laps de temps entre deux jours de calcul est de 5 jours ouvrables.
4. Lorsque le jour du calcul tombe un jour férié, un samedi ou un dimanche, le calcul est effectué le jour ouvrable suivant.
Article 2
Fréquence, dates et format harmonisé des communications requises par l'article 50 quater, paragraphe 2, et l'article 89, paragraphe 5 bis, du règlement (UE) no 648/2012
1. La fréquence des communications requises par l'article 50 quater, paragraphe 2, et, le cas échéant, par l'article 89, paragraphe 5 bis, troisième alinéa, du règlement (UE) no 648/2012 est mensuelle, sauf lorsque la faculté prévue à l'article 3, paragraphe 1, du présent règlement est exercée, auquel cas elle est hebdomadaire ou journalière.
2. Lorsque la fréquence des communications visée au paragraphe 1 est mensuelle, la date de communication tombe dans les cinq jours ouvrables suivant le jour du calcul prévu à l'article 1er, ou plus tôt lorsque cela est possible.
3. Lorsque la fréquence des communications visée au paragraphe 1 est hebdomadaire ou journalière, la date de communication tombe le lendemain du jour du calcul.
4. Lorsque la date de communication tombe un jour férié, un samedi ou un dimanche, elle est reportée au jour ouvrable suivant.
5. Les contreparties centrales communiquent les informations visées au paragraphe 1 en utilisant le formulaire type joint en annexe I (Informations relatives au capital hypothétique), qu'elles complètent en suivant les instructions énoncées à l'annexe II (Instructions pour la communication des informations relatives au capital hypothétique).
Article 3
Conditions dans lesquelles la fréquence des calculs et des communications peut être augmentée conformément à l'article 50 bis, paragraphe 3, et à l'article 50 quater, paragraphe 2, du règlement (UE) no 648/2012
1. Les autorités compétentes d'un établissement agissant en qualité de membre compensateur peuvent demander à toute contrepartie centrale au sein de laquelle cet établissement agit en qualité de membre compensateur d'effectuer le calcul visé à l'article 1er, paragraphe 1, et la communication visée à l'article 2, paragraphe 1, sur une base soit journalière, soit hebdomadaire, dans l'une ou l'autre des situations suivantes:
a)
lorsque, à la suite de la défaillance d'un membre compensateur, la contrepartie centrale est obligée d'utiliser une partie des ressources financières préfinancées qu'elle a affectées à titre de contribution au dispositif de prévention des défaillances en cascade conformément à l'article 43 du règlement (UE) no 648/2012;
b)
lorsque, à la suite de la défaillance d'un membre compensateur, la contrepartie centrale est obligée d'utiliser les contributions au fonds de défaillance des membres compensateurs non défaillants conformément à l'article 42 du règlement (UE) no 648/2012.
2. Les autorités compétentes basent leur choix entre fréquence journalière ou hebdomadaire, tel que prévu au paragraphe 1, sur le degré d'épuisement avéré ou prévu des ressources financières préfinancées.
3. Lorsque les autorités compétentes demandent à une contrepartie centrale d'appliquer une fréquence de calcul et de communication plus élevée conformément au paragraphe 1, point a), cette fréquence plus élevée s'applique jusqu'à ce que les ressources financières préfinancées que la contrepartie centrale a affectées comme contribution au dispositif de prévention des défaillances en cascade aient retrouvé les niveaux prescrits à l'article 35 du règlement délégué (UE) no 153/2013 de la Commission (4).
4. Lorsque les autorités compétentes demandent à une contrepartie centrale d'appliquer une fréquence de calcul et de communication plus élevée conformément au paragraphe 1, point b), cette fréquence plus élevée s'applique jusqu'à ce que les contributions au fonds de défaillance des membres compensateurs non défaillants de la contrepartie centrale aient retrouvé les niveaux prescrits à l'article 42 du règlement (UE) no 648/2012 de la Commission.
Article 4
Disposition transitoire
Par dérogation à l'article 2, paragraphe 2, durant la période comprise entre la date d'application du présent règlement et le 31 décembre 2014, les contreparties centrales communiquent les informations visées audit paragraphe au plus tard quinze jours ouvrables après le jour de référence, ou plus tôt lorsque cela est possible.
Article 5
Entrée en vigueur et date d'application
Le présent règlement entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Il est applicable à partir du 2 juin 2014, à l'exception de son article 1er, paragraphe 3, de son article 2, paragraphe 3, et de son article 3, qui seront applicables à partir du 1er janvier 2015.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 12 mai 2014.