PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.
(2)
Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.
(3)
Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.
(5)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
1.3 Žádost o částečný prozatímní přezkum
(6)
Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.
(7)
Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.
1.4 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů
(8)
Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:
-
přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a
-
částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.
(10)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.6 Výběr vzorku
(11)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1.6.1 Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.
(13)
Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.
1.6.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(14)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(15)
Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.
1.7 Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
1.8 Odpovědi na dotazník
(17)
Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.
1.9 Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) výrobci v Unii
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;
b) dovozci
-
Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;
c) uživatelé
-
Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;
d) vyvážející výrobci v ČLR
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,
-
RZBC Group, Rizhao,
-
Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;
e) výrobci ve srovnatelné zemi
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.
1.10 Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.
2.2 Obdobný výrobek
(22)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:
1)
dotčený výrobek;
2)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;
3)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a
4)
dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(23)
Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.
3.1.1 Běžná hodnota
- Srovnatelná země
(25)
Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).
(26)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.
(27)
Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.
(28)
Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).
(29)
Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.
3.1.2 Vývozní cena
(31)
Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.
3.1.3 Srovnání
(32)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(33)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(34)
U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(35)
Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.
(36)
Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.
(37)
Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.
3.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.2.1 Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(38)
Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(39)
Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.
(40)
V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.
(41)
Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.
(42)
Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.
(43)
Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).
3.2.2 Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi
(44)
V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.
(45)
Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.
(46)
Ve studii věnované tomuto odvětví - IHS Chemical Economics Handbook (8) -, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany - se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.
(47)
Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.
(48)
Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.
(49)
Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.
(50)
Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.
3.2.4 Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie
(51)
Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie
(52)
Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.
(53)
Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.
(54)
Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.
3.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.
(56)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.
3.3 Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu
3.3.1 Běžná hodnota
3.3.1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,
-
nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(59)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.
(60)
Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(61)
Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(62)
Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).
(63)
Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.
(64)
Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.
(65)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(66)
Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.
(67)
Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.
(68)
Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.
(69)
Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.
(70)
Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.
(71)
Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.
(72)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.
(73)
Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.
(74)
Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(75)
V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.
(76)
Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.
(77)
Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.
3.3.1.2 Srovnatelná země
(78)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).
(79)
Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.
3.3.2 Vývozní cena
(80)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.
3.3.3 Srovnání
(81)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(82)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(83)
Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.
3.3.5 Trvalá povaha změny okolností
(85)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.
(86)
Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(87)
Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(88)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v tunách (rozpětí)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Index
100
95
105
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(91)
Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/- 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.
4.3 Dovoz z dotčené země
4.3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.
(93)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země v tunách
202 391
176 451
206 222
183 026
Index
100
87
102
90
Podíl na trhu (rozpětí)
40 % - 45 %
36 % - 41 %
38 % - 43 %
35 % - 40 %
Podíl na trhu - index
100
92
97
90
Zdroj: Eurostat
(94)
Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.
(95)
Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % - 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.
4.3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(96)
Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny
(EUR/tuna)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
806
938
1 000
933
Index
100
116
124
116
Zdroj: Eurostat
(97)
Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.
(98)
Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.
(99)
Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:
1)
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
2)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.
(100)
V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.
(101)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.
102)
Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.
(103)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.
(104)
V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.
(105)
Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1 Všeobecná poznámka
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(107)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby v tunách (rozpětí)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Index
100
106
108
107
Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Index
100
101
101
101
Využití kapacity - index
100
105
106
106
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(108)
Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.
(109)
Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.
4.4.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(110)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Celkový objem prodeje na trhu Unie - index
100
108
108
108
Podíl na trhu - index
100
111
102
107
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(111)
Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.
(112)
Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.
4.4.4 Růst
(113)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.
4.4.5 Zaměstnanost a produktivita
(114)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců - index
100
101
105
106
Produktivita (tuna/zaměstnanec) - index
100
105
102
101
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(115)
Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.
4.4.6 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(116)
Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4.4.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(117)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) - rozpětí
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Index
100
103
113
115
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) - rozpětí
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Index
100
113
111
115
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(118)
Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.
(119)
Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.
4.4.8 Náklady práce
(120)
Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance - index
100
103
114
118
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(121)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.
4.4.9 Zásoby
(122)
Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Index
100
101
121
155
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(123)
Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.
4.4.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(124)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)
12 % - 17 %
7 % - 12 %
12 % - 17 %
12 % - 17 %
Index
100
69
103
103
Peněžní tok - index
100
50
86
80
Investice - index
100
162
123
106
Návratnost investic (rozpětí)
30 % - 40 %
15 % - 25 %
25 % - 35 %
25 % - 35 %
Index
100
59
93
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(125)
Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.
(126)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.
(127)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.
(128)
Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.
4.4.11 Závěr týkající se újmy
(129)
Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.5 Pravděpodobnost obnovení újmy
(131)
Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.
(132)
Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.
(133)
Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.
(134)
Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % - 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.
(135)
Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.
(136)
Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(137)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % - 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % - 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.
(138)
Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.
5. ZÁJEM UNIE
(139)
Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
5.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(140)
Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.
(141)
Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.
(142)
Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.
(143)
Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.
5.2 Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(144)
Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.
(145)
Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.
(146)
Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.
5.3 Zájem uživatelů
(147)
Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.
(148)
Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.
(149)
Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.
(150)
Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.
(151)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.
(152)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.
(153)
Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.
5.4 Zdroje dodávek na trhu Unie
(154)
Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.
(155)
Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004-2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.
(156)
Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.
(157)
Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.
(158)
Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu - ČLR - což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.
5.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(159)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.
6. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
6.1 Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy
(160)
Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.
(161)
V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.
6.2 Úroveň pro odstranění újmy
(162)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(163)
Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.
(164)
Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.
(165)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.
(166)
V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.
(167)
Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.
6.3 Konečná antidumpingová opatření
(168)
V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(169)
Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Úroveň pro odstranění újmy
Konečné antidumpingové clo
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.
(171)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(172)
Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(173)
Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.
(174)
Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.
(175)
Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.
7. FORMA OPATŘENÍ
(176)
V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.
(177)
Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.
(178)
Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.
(179)
Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.
(180)
Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.
(181)
V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.
(182)
Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.
(183)
Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.
(184)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:
i)
předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,
ii)
skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
iii)
skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(185)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.
(186)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(187)
Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Konečné antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR
15,3
A880
RZBC Co., Ltd. - No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd. - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd. - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co., Ltd. - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR
32,6
A879
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1 Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
a)
je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2 Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:
a)
pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) 2015/82 DE LA COMMISSION
du 21 janvier 2015
instituant un droit antidumping définitif sur les importations d'acide citrique originaire de la République populaire de Chine à la suite d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil et clôturant un réexamen intermédiaire partiel conformément à l'article 11, paragraphe 3, dudit règlement
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après le «règlement de base»), et notamment son article 9, paragraphe 4, et son article 11, paragraphes 2, 3 et 5,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Mesures en vigueur
(1)
Au terme d'une enquête antidumping (ci-après l'«enquête initiale»), le Conseil a institué, par le règlement (CE) no 1193/2008 (2), un droit antidumping définitif sur les importations d'acide citrique relevant actuellement des codes NC 2918 14 00 et ex 2918 15 00, originaire de la République populaire de Chine (RPC) (ci-après les «mesures initiales»). Les mesures ont pris la forme d'un droit ad valorem, compris entre 6,6 et 42,7 %.
(2)
Par sa décision 2008/899/CE (3), la Commission européenne (ci-après la «Commission») a accepté les engagements de prix offerts par six producteurs-exportateurs chinois (dont un groupe de producteurs-exportateurs) et par la Chambre chinoise de commerce des importateurs et exportateurs de métaux, de minéraux et de produits chimiques.
(3)
Par sa décision 2012/501/UE (4), la Commission a retiré l'acceptation de l'engagement offert par le producteur-exportateur Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (ci-après «Laiwu»).
1.2. Demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures
(4)
À la suite de la publication d'un avis d'expiration prochaine (5) des mesures initiales, la Commission a été saisie, le 2 août 2013, d'une demande d'ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration de ces mesures, en application de l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base. La demande a été introduite par les sociétés SA Citrique Belge et Jungbunzlauer Austria AG (ci-après les «requérantes») au nom des producteurs représentant 100 % de la production d'acide citrique dans l'Union.
(5)
La demande faisait valoir que l'expiration des mesures entraînerait probablement la continuation du dumping et la réapparition du préjudice causé à l'industrie de l'Union.
1.3. Demande de réexamen intermédiaire partiel
(6)
Les requérantes ont également introduit une demande de réexamen intermédiaire partiel conformément à l'article 11, paragraphe 3, du règlement de base dont le champ d'application se limite à l'examen du dumping en ce qui concerne Laiwu. Les requérantes ont fourni des éléments de preuve à première vue montrant que, depuis la dernière période d'enquête, Laiwu a augmenté ses capacités de production et diversifié sa gamme de produits.
(7)
Vu que, dans l'enquête initiale, Laiwu a obtenu le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché, les requérantes ont également fourni un calcul de la marge de dumping fondé sur une comparaison entre la valeur normale construite (coûts de fabrication, frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux et marges bénéficiaires) pour la RPC, en l'absence présumée de ventes représentatives sur le marché national, et le prix à l'exportation vers l'Union appliqué par Laiwu. Il en est ressorti que la marge de dumping était supérieure au niveau actuel des mesures. Les requérantes ont donc estimé que le maintien des mesures à leur niveau actuel, fixé d'après le niveau de dumping précédemment établi, serait insuffisant pour contrebalancer les effets du dumping préjudiciable. Les requérantes ont également fait valoir que Laiwu pouvait ne plus être éligible au statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché.
1.4. Ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures et de réexamens intermédiaires
(8)
Le 30 novembre 2013, la Commission a ouvert une enquête antidumping concernant les importations dans l'Union d'acide citrique originaire de la RPC (ci-après le «pays concerné») et a publié un avis d'ouverture au Journal officiel de l'Union européenne (6) (ci-après l'«avis d'ouverture»), portant sur les procédures suivantes:
-
un réexamen au titre de l'expiration des mesures, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base,
-
un réexamen intermédiaire partiel limité à l'examen du dumping en ce qui concerne Laiwu, conformément à l'article 11, paragraphe 3, du règlement de base,
-
un réexamen intermédiaire partiel limité à l'examen de la forme des mesures, à l'initiative de la Commission, conformément à l'article 11, paragraphe 3, du règlement de base, et
-
un réexamen intermédiaire partiel limité au préjudice subi, à l'initiative de la Commission, conformément à l'article 11, paragraphe 3, du règlement de base.
1.5. Parties intéressées
(9)
Dans l'avis d'ouverture, la Commission a invité les parties intéressées à prendre contact avec elle en vue de participer à l'enquête. La Commission a, par ailleurs, spécifiquement informé les requérantes, les producteurs-exportateurs connus, les autorités chinoises, les importateurs connus et les utilisateurs de l'ouverture des réexamens et les a invités à participer. Dans l'avis d'ouverture, la Commission a informé les parties intéressées qu'elle envisageait de considérer le Canada comme pays tiers à économie de marché (ci-après le «pays analogue») au sens de l'article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base. Par conséquent, la Commission a également informé les producteurs du Canada de l'ouverture de l'enquête et les a invités à participer.
(10)
Les parties intéressées ont eu l'occasion de formuler des observations sur l'ouverture de l'enquête et de demander à être entendues par la Commission et/ou le conseiller-auditeur dans les procédures concernant le commerce.
1.6. Échantillonnage
(11)
Dans l'avis d'ouverture, la Commission indiquait qu'elle était susceptible de constituer un échantillon des parties intéressées conformément à l'article 17 du règlement de base.
1.6.1. Échantillonnage des importateurs
(12)
Pour décider s'il est nécessaire de procéder par échantillonnage et, dans l'affirmative, sélectionner un échantillon, la Commission a demandé à des importateurs indépendants de communiquer les informations requises dans l'avis d'ouverture.
(13)
Six importateurs indépendants ont fourni les informations demandées et ont accepté d'être inclus dans l'échantillon. Conformément à l'article 17, paragraphe 1, du règlement de base, la Commission a sélectionné un échantillon composé de trois importateurs indépendants en se fondant sur le plus grand volume d'importations dans l'Union. Conformément à l'article 17, paragraphe 2, du règlement de base, elle a consulté tous les importateurs connus concernés sur la sélection de l'échantillon. Aucun d'eux n'a formulé d'observations.
1.6.2. Échantillonnage de producteurs-exportateurs de la RPC
(14)
Pour décider s'il est nécessaire de procéder par échantillonnage et, dans l'affirmative, sélectionner un échantillon, la Commission a demandé à tous les producteurs-exportateurs de la RPC de communiquer toutes les informations requises dans l'avis d'ouverture. De plus, la Commission a demandé à la mission de la RPC auprès de l'Union européenne d'identifier et/ou de contacter d'autres producteurs-exportateurs éventuels susceptibles de souhaiter participer à l'enquête.
(15)
Neuf producteurs-exportateurs du pays concerné, dont deux liés, ont fourni les informations demandées et ont accepté d'être inclus dans l'échantillon. Compte tenu de la complexité de l'affaire et de la structure de l'industrie concernée, la Commission a conclu à l'inutilité de procéder à un échantillonnage. Aucun des producteurs-exportateurs n'a formulé d'observations concernant l'échantillonnage. Sept des neuf producteurs-exportateurs ont répondu au questionnaire et deux ont retiré leur offre de coopération.
1.7. Formulaire de demande de statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché (ci-après «SEM»)
(16)
Aux fins de l'article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, la Commission a fait parvenir à Laiwu le formulaire de demande de statut de SEM.
1.8. Réponses au questionnaire
(17)
La Commission a envoyé des questionnaires aux sept producteurs-exportateurs ayant coopéré afin d'évaluer la probabilité de la continuation ou de la réapparition du dumping. Les sept producteurs-exportateurs ont répondu. La Commission a fait parvenir à Laiwu un questionnaire séparé visant à évaluer le caractère durable du changement de circonstances concernant le dumping. La société a répondu.
1.9. Visites de vérification
(18)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination du dumping, du préjudice en résultant et de l'intérêt de l'Union. En vertu de l'article 16 du règlement de base, des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des sociétés suivantes:
a) Producteurs de l'Union
-
S.A. Citrique Belge N.V., Tirlemont, Belgique
-
Jungbunzlauer Austria AG, Vienne, Autriche
-
Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Allemagne
b) Importateurs
-
Azelis SA, Luxembourg, Luxembourg
-
RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Allemagne
c) Utilisateurs
-
Bristol-Myers Squibb France SARL, Rueil-Malmaison, France
-
Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Suisse
-
Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Pays-Bas
d) Producteurs-exportateurs de la RPC
-
Cofco Biochemical (Anhui) Co. Ltd, Bengbu
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, Laiwu
-
RZBC Group, Rizhao
-
Weifang Ensign Industry Co. Ltd, Changle, Weifang
e) Producteur du pays analogue
-
Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Canada
1.10. Période d'enquête de réexamen et période considérée
(19)
L'enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er octobre 2012 et le 30 septembre 2013 (ci-après la «période d'enquête de réexamen» ou «PER»). L'examen des tendances pertinentes aux fins de l'évaluation du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 2010 à la fin de la période d'enquête de réexamen (ci-après la «période considérée»).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(20)
Le produit concerné est l'acide citrique (y compris le citrate trisodique dihydraté) originaire de la RPC qui relève actuellement des codes NC 2918 14 00 et ex 2918 15 00 (ci-après le «produit concerné»).
(21)
L'acide citrique est un agent acidulant et régulateur de pH utilisé dans de nombreuses applications, par exemple dans la fabrication de boissons, de produits alimentaires, de détergents, de cosmétiques et de médicaments. Ses principales matières premières sont le sucre/les mélasses, le tapioca, le maïs ou le glucose (obtenu à partir de céréales) et différents agents assurant la fermentation microbienne submergée des hydrates de carbone.
2.2. Produit similaire
(22)
L'enquête a mis en évidence que les produits ci-dessous présentaient les mêmes caractéristiques physiques, techniques et chimiques de base et étaient destinés aux mêmes utilisations de base:
1)
le produit concerné;
2)
le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur de la RPC;
3)
le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur du Canada, qui a servi de pays analogue; et
4)
le produit fabriqué et vendu dans l'Union par l'industrie de l'Union.
(23)
En conséquence, la Commission a conclu que ces produits étaient similaires au sens de l'article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. DUMPING
3.1. Probabilité de continuation du dumping dans le cadre du réexamen au titre de l'expiration des mesures
(24)
Conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a examiné s'il existait ou non un dumping et si le dumping était susceptible de continuer ou de réapparaître après une éventuelle expiration des mesures en vigueur à l'encontre d'importations en provenance de la RPC.
3.1.1. Valeur normale
- Pays analogue
(25)
La RPC étant considérée comme un pays n'ayant pas une économie de marché, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix pratiqué dans un pays tiers à économie de marché, conformément à l'article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base. À cette fin, un pays analogue a dû être sélectionné (voir le considérant 9 ci-dessus).
(26)
Dans l'avis d'ouverture, la Commission a informé les parties intéressées qu'elle envisageait d'utiliser le Canada comme pays analogue approprié et elle a invité les parties intéressées à faire part de leurs observations. Aucune d'elles ne s'est exprimée.
(27)
Le Canada avait servi de pays analogue dans l'enquête initiale. Étant donné que la société canadienne disposée à coopérer était l'unique producteur d'acide citrique dans ce pays et qu'elle était liée à l'un des producteurs requérants, la Commission a examiné les possibilités de coopération d'autres pays producteurs connus tels que les États-Unis, le Brésil, la Thaïlande et l'Ukraine. Une société brésilienne et une société thaïlandaise avaient manifesté leur volonté de coopérer, mais elles n'ont finalement pas répondu au questionnaire. Le producteur canadien d'acide citrique est donc le seul à avoir fourni les informations demandées.
(28)
Contrairement aux États-Unis, au Brésil, à la Thaïlande et à l'Ukraine, le Canada n'a pas de droits antidumping en vigueur sur les importations d'acide citrique. Le taux du droit de douane conventionnel est en outre de 0 % (7).
(29)
Le Canada étant un marché de libre concurrence, la Commission en a conclu qu'il pouvait être retenu en tant que pays analogue approprié, conformément à l'article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base. La Commission a établi la valeur normale sur la base des ventes réalisées sur le marché intérieur à des clients indépendants du producteur canadien.
(30)
Un type de produit n'était ni produit ni vendu dans le pays analogue et ne pouvait donc pas être mis en concordance avec le type de produit fabriqué en RPC et exporté vers l'Union. La valeur normale de ce type de produit a donc dû être calculée, conformément à l'article 2, paragraphe 3, du règlement de base, en ajoutant aux coûts de production du produit similaire dans le pays analogue un montant raisonnable correspondant aux frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi qu'à la marge bénéficiaire.
3.1.2. Prix à l'exportation
(31)
La Commission a établi le prix à l'exportation en se fondant sur les prix à l'exportation réellement payés ou à payer par les clients indépendants dans l'Union. Les ventes à l'exportation vers l'Union de tous les pays exportateurs ayant coopéré, à l'exception de Laiwu, ont été effectuées directement à des clients indépendants, selon les termes de l'engagement.
3.1.3. Comparaison
(32)
La Commission a comparé la valeur normale et le prix à l'exportation des producteurs-exportateurs ayant coopéré au niveau départ usine.
(33)
Lorsque la nécessité de garantir une comparaison équitable le justifiait, la Commission a ajusté la valeur normale et/ou le prix à l'exportation afin de tenir compte des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements ont été opérés au titre des frais de transport, des frais d'assurance, des frais de manutention, des frais de chargement, des coûts accessoires, des coûts d'emballage, des coûts de crédit et des commissions.
3.1.4. Marge de dumping
(34)
Pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré, la Commission a comparé la valeur normale moyenne pondérée de chaque type de produit similaire établie pour le pays analogue avec le prix à l'exportation moyen pondéré du type de produit concerné correspondant, ainsi que le prévoit l'article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(35)
Sur cette base, des marges de dumping, exprimées en pourcentage du prix caf frontière de l'Union, avant dédouanement, allant jusqu'à 38 %, ont été constatées au cours de la PER.
(36)
Le niveau de coopération était élevé puisque les exportations des producteurs-exportateurs ayant coopéré représentaient la quasi-totalité des exportations vers l'Union au cours de la PER.
(37)
Ce calcul a montré l'existence d'un dumping, y compris pour les producteurs-exportateurs qui avaient pris des engagements. Il est rappelé que le prix minimal à l'importation (ci-après le «PMI») des engagements était basé sur le prix non préjudiciable (règle du droit moindre), si bien que les engagements ne suffisaient pas à éliminer totalement le dumping constaté dans l'enquête initiale.
3.2. Évolution des importations en cas d'abrogation des mesures
3.2.1. Probabilité de continuation du dumping
(38)
En ce qui concerne la détermination des prix à l'exportation, la présente enquête s'est efforcée d'établir la probabilité de continuation du dumping. Les prix à l'exportation ne peuvent être déterminés sur la seule base d'un examen du comportement passé des exportateurs, il convient aussi de tenir compte de leur évolution probable à l'avenir. Autrement dit, il y a lieu de déterminer si les prix à l'exportation pratiqués dans le passé fournissent des indications fiables sur leur évolution probable à l'avenir. Dans ce contexte, il est rappelé que cinq sociétés exportent vers l'Union en vertu d'un engagement. La Commission a, par conséquent, examiné si l'existence de tels engagements avait influencé les prix à l'exportation pratiqués dans le passé, au point de les rendre impropres à une extrapolation du comportement futur des exportateurs.
(39)
Afin de vérifier la fiabilité des prix à l'exportation vers l'Union et compte tenu de l'existence d'engagements, les prix à l'exportation vers l'Union ont été analysés par rapport aux PMI figurant dans les engagements. Il importait en fait de déterminer si les prix à l'exportation vers l'Union étaient fixés à un certain niveau, principalement en raison du PMI fixé dans les engagements, et donc s'ils étaient durables ou non. À cet égard, la Commission a examiné si, sur une base moyenne pondérée au niveau de chaque société, les prix à l'exportation vers l'Union étaient ou non sensiblement supérieurs au PMI. La Commission a également examiné à quel niveau ces prix se situaient par rapport aux prix à l'exportation vers des pays tiers.
(40)
Pour toutes les sociétés ayant pris un engagement, les prix à l'exportation vers l'Union se situaient en moyenne au même niveau que le PMI. Leurs prix à l'exportation vers l'Union étaient en outre nettement supérieurs aux prix à l'exportation vers des pays tiers. Il est donc fort probable que, même en l'absence d'engagement, les prix à l'exportation vers l'Union se rapprocheraient du niveau des prix à l'exportation vers d'autres pays tiers.
(41)
Il a donc été considéré que les prix à l'exportation vers l'Union, au cours de la PER, des sociétés ayant pris un engagement étaient influencés par les engagements et n'étaient pas suffisamment fiables pour déterminer, dans le cadre du réexamen au titre de l'expiration des mesures, si le dumping était susceptible de se poursuivre.
(42)
En l'absence de prix à l'exportation fiables pour ces producteurs-exportateurs chinois, compte tenu de l'existence d'engagements en l'espèce, la Commission a envisagé un autre moyen d'établir le prix à l'exportation pour évaluer la probabilité de continuation du dumping. Vu que les producteurs-exportateurs ayant coopéré vendaient de l'acide citrique sur le marché mondial, la Commission a examiné si les prix à l'exportation réellement payés ou à payer par tous les pays tiers au cours de la PER faisaient l'objet d'un dumping.
(43)
La Commission a comparé ces prix à l'exportation avec la valeur normale établie dans le pays analogue (voir les considérants 26 et suivants ci-dessus). Les marges de dumping ainsi établies vont de 43 à 85 % et sont supérieures à celles calculées sur la base des prix à l'exportation vers l'Union au cours de la PER (voir le considérant 36 ci-dessus).
3.2.2. Capacités de production et consommation dans le pays concerné
(44)
Dans la demande de réexamen, les requérantes ont estimé que les capacités de production inutilisées d'acide citrique de la RPC étaient supérieures à la demande annuelle totale d'acide citrique de l'Union européenne. Les capacités totales d'acide citrique ont été évaluées à 1 800 000 tonnes. Selon la Commission, les requérantes ont surestimé les capacités inutilisées.
(45)
Quoi qu'il en soit, l'enquête a montré que les producteurs-exportateurs chinois avaient effectivement d'importantes capacités inutilisées. Celles-ci s'élèvent, pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré, à environ 192 000 tonnes, ce qui correspond à quelque 41 % de la consommation de l'Union européenne.
(46)
Par ailleurs, selon une étude axée sur ce secteur, l'IHS Chemical Economics Handbook (8), à laquelle diverses parties ont fait référence durant l'enquête, la capacité annuelle totale de la RPC, en 2012, aurait atteint un niveau qui dépasserait largement la consommation totale sur le marché de l'Union. La RPC aurait représenté «59 % de la production mondiale en 2012, ainsi que respectivement 69 %, 74 % et 12 % des capacités, des exportations et de la consommation au niveau mondial en 2012» (9). Ces données laissent supposer que la RPC dispose d'une importante capacité de production globale.
(47)
S'il est vrai que la consommation en RPC est appelée à augmenter, l'IHS Chemical Economics Handbook a estimé que la consommation annuelle totale de la Chine était largement inférieure à celle du marché de l'Union. La croissance jusqu'en 2018 ne permettra pas de dépasser la consommation actuelle de l'Union.
(48)
Ces données corroborent le fait que la production et les capacités chinoises sont principalement destinées à l'exportation.
3.2.3. Relation entre les prix dans l'Union et le pays concerné
(49)
Selon les données sur les prix de l'acide citrique obtenues au cours de l'enquête, les prix sur le marché intérieur chinois étaient environ 48 % inférieurs à ceux pratiqués sur le marché de l'Union dans son ensemble.
(50)
Le marché de l'Union reste par conséquent intéressant pour les exportations des producteurs-exportateurs chinois.
3.2.4. Relation entre les prix appliqués aux pays tiers et sur le marché de l'Union
(51)
Durant la PER, les prix offerts aux marchés des pays tiers étaient en moyenne 40 % inférieurs à ceux appliqués sur le marché de l'Union.
(52)
Dès lors, le prix est un argument de poids qui encourage les exportateurs chinois à rediriger leurs exportations vers l'Union, en cas d'abrogation des mesures.
(53)
Cette conclusion est, du reste, renforcée par le niveau de prix des exportations vers l'Union réalisées par Laiwu, ainsi que par les différences entre les prix pratiqués par Laiwu sur le marché de l'Union et ceux appliqués aux pays tiers.
(54)
Les faibles prix des exportations vers l'Union réalisées en quantités limitées par les producteurs-exportateurs qui n'ont pas coopéré à cette enquête viennent également étayer cette conclusion.
3.2.5. Conclusion sur la probabilité de continuation du dumping
(55)
La capacité de production totale (y compris les capacités de production inutilisées) en RPC par comparaison avec la taille du marché de l'Union laisse supposer que les exportations vers l'Union risquent d'augmenter si les mesures étaient supprimées. Ces exportations se poursuivraient probablement à des prix faisant l'objet d'un dumping important.
(56)
Après avoir été informées, les parties intéressées ont contesté les conclusions selon lesquelles les prix pratiqués, ces dernières années, sur le marché de l'Union européenne conformément aux PMI étaient intenables et, partant, diminueraient considérablement, voire se rapprocheraient du niveau des prix des exportations vers des pays tiers. Elles ont également remis en question le fait que les exportations chinoises, qui sont stables, augmenteraient probablement en volume et se poursuivraient à des prix faisant l'objet d'un dumping, si les mesures n'étaient pas renouvelées. Or, l'enquête a clairement démontré que le dumping continuerait, même si l'on se basait sur des prix à l'exportation qui ne sont pas considérés comme fiables parce que plus élevés que la normale en raison du PMI des engagements. Ces prix se sont révélés être sensiblement plus élevés que les prix à l'exportation offerts sur d'autres marchés pour tous les producteurs-exportateurs ayant pris des engagements. Ceux-ci ont l'habitude d'exporter à des prix inférieurs à ceux offerts sur le marché de l'Union européenne. Par ailleurs, il est rappelé que l'enquête initiale avait montré que les importations à bas prix faisant l'objet d'un dumping, en provenance de la RPC et à destination de l'Union, avaient augmenté de 37 % entre 2004 et les douze derniers mois de la période d'enquête initiale (jusqu'en juin 2007) (10). Tous ces éléments, auxquels s'ajoutent les importantes capacités inutilisées en RPC qui n'ont pas été contestées, corroborent clairement la conclusion selon laquelle les exportations vers l'Union se poursuivraient probablement à des prix faisant l'objet d'un dumping et en quantités accrues si les mesures étaient supprimées.
3.3. Réexamen intermédiaire partiel limité au dumping en ce qui concerne Laiwu
3.3.1. Valeur normale
3.3.1.1. Statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché
(57)
En application de l'article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, la Commission a déterminé la valeur normale conformément à l'article 2, paragraphes 1 à 6, dudit règlement, et a vérifié si Laiwu remplissait les critères énoncés à l'article 2, paragraphe 7, point c), et pouvait donc se voir accorder le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché (ci-après le «statut de SEM»).
(58)
À titre purement indicatif, ces critères peuvent être résumés comme suit:
-
les décisions et les coûts des entreprises sont arrêtés en tenant compte des signaux du marché et sans intervention significative de l'État; les coûts des principaux intrants reflètent en grande partie les valeurs du marché,
-
les entreprises utilisent un jeu unique et clair de documents comptables de base faisant l'objet d'un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales et utilisés à toutes fins,
-
il n'existe aucune distorsion importante induite par l'ancien système d'économie planifiée,
-
la sécurité juridique et la stabilité sont garanties par des lois concernant la faillite et la propriété,
-
les opérations de change sont exécutées au taux du marché.
(59)
Pour déterminer si les critères de l'article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base sont remplis, la Commission a demandé à Laiwu de remplir un formulaire de demande de statut de SEM. Laiwu a répondu dans les délais. La Commission a procédé, dans les locaux de Laiwu, à une vérification des informations soumises.
(60)
La Commission a constaté que Laiwu ne répondait pas aux deuxième et troisième critères visés à l'article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base.
(61)
En ce qui concerne le deuxième critère, l'entreprise n'a pas démontré qu'elle tenait une comptabilité complète conformément aux normes comptables internationales. En outre, il n'existe pas de pièces justificatives attestant du bien-fondé et de l'exactitude de sa comptabilité. L'entreprise ne disposait pas de pièces justificatives pour étayer certaines inscriptions comptables. Par ailleurs, ses déclarations financières ne contenaient pas d'état des variations des capitaux propres pour certaines périodes. Ces manquements étaient contraires au principe de représentation fidèle des informations comptables et des états financiers et, qui plus est, ils sont passés inaperçus auprès de l'auditeur. En conséquence, ni la tenue de la comptabilité ni l'audit n'étaient conformes aux normes comptables internationales.
(62)
Laiwu a fait valoir que sa comptabilité était suffisamment claire pour être considérée comme conforme aux principes comptables chinois généralement acceptés. L'entreprise a, par ailleurs, affirmé que les incohérences mentionnées dans le document d'information sur la SEM n'altéraient pas la fiabilité de sa comptabilité. Elle a estimé que les exigences comptables devraient être examinées à la lumière de l'objectif poursuivi (par exemple la protection des investisseurs).
(63)
La Commission rappelle que l'article 2, paragraphe 7, point c), deuxième tiret, du règlement de base dispose que les entreprises utilisent un seul jeu de documents comptables de base, qui font l'objet d'un audit indépendant conforme aux normes internationales. Il s'agit effectivement d'une exigence formelle. Contrairement à ce qu'affirme l'entreprise, les comptes doivent être conformes aux normes comptables internationales, quel que soit son statut déterminé par la législation comptable nationale.
(64)
La Commission estime en outre que les comptes de Laiwu n'étaient pas tenus conformément au droit comptable chinois vu que l'auditeur n'a formulé aucune observation concernant l'infraction à la législation comptable chinoise mentionnée au considérant 61.
(65)
Eu égard à ce qui précède, les allégations ont dû être rejetées.
(66)
S'agissant du troisième critère, l'entreprise n'a pas démontré qu'elle ne faisait pas l'objet d'importantes distorsions induites par le système d'économie planifiée. Plus précisément, en tant qu'«entreprise de haute et nouvelle technologie», elle bénéficie d'un régime préférentiel d'imposition des sociétés qui influe sensiblement sur sa situation financière.
(67)
Laiwu a fait valoir que le régime préférentiel d'imposition ne pouvait probablement pas être abordé sous le troisième critère d'octroi du statut de SEM, car il s'agit d'une forme de subvention.
(68)
La Commission souligne que l'évaluation au titre du troisième critère d'octroi du statut de SEM vise à établir si les producteurs font l'objet d'importantes distorsions induites par l'ancien système d'économie planifiée.
(69)
L'aide publique reçue par Laiwu sous la forme d'un taux d'imposition préférentiel est un avantage à caractère permanent, prévu par l'article 28 de la loi relative à l'impôt sur le revenu des sociétés, adoptée en 2007. Cet avantage a été établi conformément au préambule de la Constitution de la RPC, selon lequel «le parti doit maintenir et améliorer le système économique de base, dans lequel la propriété publique joue un rôle prédominant et différents secteurs économiques se développent côte à côte».
(70)
Cette aide a notamment pour objectif d'attirer des capitaux par des faibles taux d'imposition, ce qui entraîne une distorsion sur les marchés des capitaux. En effet, lorsqu'un régime d'impôt sur le revenu favorise certaines entreprises jugées stratégiques par le gouvernement, il ne s'inscrit manifestement pas dans une économie de marché, mais reste fortement influencé par la planification d'État, propre à un système d'économie planifiée. La Commission estime que les distorsions induites par une telle réduction d'impôts sont également significatives, étant donné qu'elles modifient le montant des bénéfices avant impôt que la société doit atteindre pour attirer les investisseurs.
(71)
Au vu de ce qui précède, les allégations ont dû être rejetées.
(72)
La Commission a informé Laiwu, les autorités de la RPC et les requérantes des conclusions de l'enquête relative au statut de SEM. La Commission les a invitées à formuler des observations et à demander à être entendues. Les observations qu'elle a ainsi reçues n'étaient pas de nature à modifier les conclusions préliminaires de la Commission.
(73)
Laiwu a déclaré que la Commission proposait de refuser le statut de SEM pour des motifs différents de ceux qui avaient conduit à l'ouverture de l'enquête. Selon elle, la Commission aurait dû limiter l'évaluation en vue de l'octroi du statut de SEM au premier critère.
(74)
Il conviendrait tout d'abord de faire remarquer que l'article 2, paragraphe 7, point c), énumère cinq critères cumulatifs qui doivent tous être remplis pour que le statut de SEM soit accordé. Qui plus est, la charge de la preuve incombe à la société qui demande le statut de SEM.
(75)
En outre, le point 5.2 de l'avis d'ouverture (11) précise les motifs de l'ouverture qui sont liés à une augmentation des capacités de production de Laiwu et à une diversification de sa gamme de produits. L'avis d'ouverture ne limite nullement l'enquête à l'évaluation du premier critère d'octroi du statut de SEM. Par ailleurs, les preuves à première vue sont jugées en fonction de leur intérêt intrinsèque pour justifier l'ouverture d'une enquête. L'évaluation du statut de SEM conformément à l'article 2, paragraphe 7, du règlement de base est un examen complet qui vise à déterminer si un producteur donné opère dans les conditions d'une économie de marché, comme indiqué au point 6.1.1.2 de l'avis d'ouverture.
(76)
Enfin, la Commission souligne que Laiwu a soumis un formulaire de demande de statut de SEM, affirmant qu'elle remplissait les cinq critères du statut de SEM. Conformément aux dispositions pertinentes du règlement de base, une entreprise demandant le statut de SEM est tenue de prouver qu'elle opère dans les conditions d'économie de marché. Autrement dit, il lui appartient de motiver dûment sa demande de statut de SEM au moyen d'éléments de preuve suffisants. L'argument de Laiwu a donc été rejeté.
(77)
Après avoir fourni des informations sur son analyse de la demande de statut de SEM aux États membres conformément à l'article 2, paragraphe 7, point c), la Commission a informé les parties intéressées de la décision finale concernant le statut de SEM.
3.3.1.2. Pays analogue
(78)
Conformément à l'article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale pour Laiwu a été déterminée sur la base du prix dans un pays tiers à économie de marché. À cette fin, la Commission a sélectionné un pays tiers à économie de marché, en l'occurrence le Canada (voir les considérants 26 et suivants ci-dessus).
(79)
La Commission a établi la valeur normale sur la base des ventes intérieures du producteur canadien à des clients indépendants.
3.3.2. Prix à l'exportation
(80)
La Commission a établi le prix à l'exportation en se basant sur les prix à l'exportation réellement payés ou à payer par les clients indépendants dans l'Union, conformément à l'article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
3.3.3. Comparaison
(81)
La Commission a comparé la valeur normale et le prix à l'exportation au niveau départ usine.
(82)
Lorsque la nécessité de garantir une comparaison équitable le justifiait, la Commission a ajusté la valeur normale et/ou le prix à l'exportation afin de tenir compte des différences affectant les prix et la comparabilité des prix, conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements ont été opérés au titre des frais de transport, d'assurance, de manutention, de chargement, des coûts accessoires, des coûts d'emballage, des coûts de crédit et des commissions.
3.3.4. Marge de dumping
(83)
La Commission a comparé la valeur normale moyenne pondérée de chaque type de produit similaire dans le pays analogue avec le prix à l'exportation moyen pondéré du type de produit concerné correspondant, ainsi que le prévoit l'article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(84)
Sur cette base, la marge de dumping moyenne pondérée de Laiwu, exprimée en pourcentage du prix caf frontière de l'Union avant dédouanement, est de 37,8 %.
3.3.5. Caractère durable du changement de circonstances
(85)
Conformément à l'article 11, paragraphe 3, du règlement de base, la Commission a examiné si l'on pouvait raisonnablement considérer que le changement de circonstances concernant le dumping était de nature durable.
(86)
Le fait que Laiwu soit passée du statut du plus petit producteur-exportateur vers l'Union européenne au plus important est considéré comme un changement à caractère durable. En effet, l'entreprise a confirmé dans sa réponse au questionnaire qu'elle maintiendrait son volume d'exportation et ne modifierait pas sa configuration.
4. PRÉJUDICE
4.1. Définition de l'industrie de l'Union et de la production de l'Union
(87)
Deux producteurs de l'Union ont fabriqué le produit similaire au cours de la PER. Ils constituent l'industrie de l'Union au sens de l'article 4, paragraphe 1, du règlement de base.
(88)
Comme l'industrie de l'Union ne comprend que deux producteurs, tous les chiffres afférents à des informations sensibles ont dû être présentés sous forme d'indices ou de fourchettes pour des raisons de confidentialité.
4.2. Consommation de l'Union
(89)
La Commission a établi la consommation de l'Union en additionnant les ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union aux importations en provenance de la RPC et d'autres pays tiers sur la base de données d'Eurostat et des réponses au questionnaire.
(90)
La consommation de l'Union a évolué comme suit:
Tableau 1
Consommation de l'Union
2010
2011
2012
PER
Consommation en tonnes (fourchettes)
450 000-500 000
430 000-480 000
470 000-520 000
450 000-500 000
Indice
100
95
105
101
Source: Réponses au questionnaire et Eurostat.
(91)
La consommation de l'Union a fluctué de ± 5 % au cours de la période considérée. Toutefois, aucune tendance claire ne s'affiche pendant toute la période considérée.
4.3. Importations en provenance du pays concerné
4.3.1. Volume et part de marché des importations en provenance du pays concerné
(92)
La Commission a établi le volume des importations sur la base des données d'Eurostat. La part de marché des importations a été établie sur la base de la consommation de l'Union, comme indiqué aux considérants 88 et suivants ci-dessus.
(93)
Les importations vers l'Union en provenance du pays concerné ont évolué comme suit:
Tableau 2
Volume des importations et part de marché
2010
2011
2012
PER
Volume des importations en provenance du pays concerné, en tonnes
202 391
176 451
206 222
183 026
Indice
100
87
102
90
Part de marché (fourchette)
40 %-45 %
36 %-41 %
38 %-43 %
35 %-40 %
Part de marché (indice)
100
92
97
90
Source: Eurostat.
(94)
Les volumes d'importation ont fluctué durant la période considérée. Ces fluctuations semblent suivre, dans une certaine mesure, l'évolution de la consommation de l'Union. En 2011, la consommation était faible et les importations chinoises étaient à leur niveau le plus bas. En 2012, la consommation a atteint un pic et les importations chinoises se sont également hissées à leur plus haut niveau.
(95)
Il n'y a qu'au cours de la PER que les importations chinoises n'ont pas suivi cette tendance puisqu'elles étaient environ 10 % inférieures au niveau de 2010, bien que la consommation dans l'Union ait été comparable. Malgré ce recul, la part des importations chinoises sur le marché de l'Union, comprise entre 35 et 45 % pendant toute la période considérée, est restée importante.
4.3.2. Prix des importations en provenance du pays concerné et sous-cotation des prix
(96)
La Commission a établi les prix des importations sur la base des données d'Eurostat. Le prix moyen des importations dans l'Union en provenance du pays concerné a évolué comme suit:
Tableau 3
Prix à l'importation
(EUR/tonne)
2010
2011
2012
PER
RPC
806
938
1 000
933
Indice
100
116
124
116
Source: Eurostat.
(97)
Les prix à l'importation de l'acide citrique chinois ont augmenté de 24 % entre 2010 et 2012, puis ont diminué de 8 points de pourcentage entre 2012 et la PER. Pendant toute la période considérée, ces prix ont suivi l'évolution des prix de matières premières telles que le maïs.
(98)
Après information des parties intéressées, l'une d'entre elles a contesté l'exactitude des données d'Eurostat, mais n'a fourni à l'appui aucun élément de preuve substantiel. Par conséquent, cette thèse ne pouvait être acceptée.
(99)
La Commission a déterminé la sous-cotation des prix durant la PER en comparant:
1)
les prix de vente moyens pondérés facturés pour chaque type de produit des producteurs de l'Union à des clients indépendants sur le marché de l'Union, ajustés au niveau départ usine; et
2)
les prix moyens pondérés correspondants facturés à l'importation pour chaque type de produit par les producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré au premier client indépendant, établis sur une base de coût, assurance et fret (caf) et dûment ajustés pour tenir compte des droits de douane acquittés et des coûts d'importation.
(100)
Pour les producteurs-exportateurs qui ne sont pas parties à l'engagement mentionné au considérant 2 ci-dessus, le prix appliqué au premier client indépendant dans l'Union a été utilisé aux fins de la comparaison. Pour les producteurs-exportateurs qui sont parties à l'engagement, les prix appliqués au premier client indépendant dans l'Union n'ont pu être utilisés car ils étaient influencés par les conditions de l'engagement. Pour ces exportateurs, la sous-cotation a été établie sur la base du prix facturé au premier client indépendant dans un pays tiers.
(101)
Après avoir été informées, des parties intéressées ont soutenu que, même pour les parties n'ayant pas pris d'engagement, il aurait fallu tenir compte du prix facturé au premier client indépendant dans un pays tiers pour déterminer la sous-cotation. L'enquête a cependant montré que les parties n'ayant pas pris d'engagement facturaient des prix nettement inférieurs à ceux facturés par les parties soumises à l'engagement, ce qui indique que leurs prix n'ont pas été influencés par l'engagement et qu'ils peuvent donc être utilisés pour déterminer la sous-cotation.
(102)
La comparaison de prix a été réalisée par type de produit sur des transactions effectuées au même stade commercial, après réalisation des ajustements nécessaires au titre des commissions et de la désagglomération.
(103)
Après avoir été informées, des parties intéressées ont affirmé qu'il n'y avait plus lieu de procéder à un ajustement au titre de la désagglomération, car l'acide citrique chinois ne devait plus être désaggloméré. L'enquête a cependant établi que, si la désagglomération n'était pas toujours nécessaire, il existe encore des cas où il faut y recourir, ce qui justifie cet ajustement.
(104)
Pour les producteurs-exportateurs n'ayant pas coopéré, la sous-cotation des prix n'a pas pu être établie en utilisant les prix par type de produit, étant donné que ces informations n'étaient pas disponibles. Par conséquent, la sous-cotation des prix a été établie en comparant les prix de vente moyens pondérés globaux à la fois pour les producteurs de l'Union et pour les producteurs-exportateurs chinois n'ayant pas coopéré.
(105)
Le résultat de la comparaison a été exprimé en pourcentage du chiffre d'affaires des producteurs de l'Union durant la PER. Il a révélé une marge de sous-cotation des prix moyenne pondérée globale comprise entre 20 et 45 %.
4.4. Situation économique de l'industrie de l'Union
4.4.1. Remarque générale
(106)
Conformément à l'article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l'examen de l'incidence des importations faisant l'objet d'un dumping sur l'industrie de l'Union a comporté une évaluation de tous les indicateurs économiques qui ont influé sur la situation de cette industrie durant la période considérée.
4.4.2. Production, capacité de production et utilisation des capacités
(107)
La production totale, la capacité de production et l'utilisation des capacités de l'Union ont évolué comme suit pendant la période considérée:
Tableau 4
Production, capacité de production et utilisation des capacités
2010
2011
2012
PER
Volume de production en tonnes (fourchettes)
270 000-300 000
290 000-320 000
300 000-330 000
300 000-330 000
Indice
100
106
108
107
Capacité de production en tonnes (fourchettes)
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
300 000-350 000
Indice
100
101
101
101
Utilisation des capacités - Indice
100
105
106
106
Source: Réponses au questionnaire.
(108)
Le volume de production a connu une évolution positive durant la période considérée. Il a augmenté de 6 % entre 2010 et 2011 et a subi des variations mineures au cours des périodes qui ont suivi.
(109)
Étant donné que la capacité de production est restée quasiment inchangée, l'utilisation des capacités s'est calquée sur l'évolution du volume de production. Elle s'est accrue de 5 % entre 2010 et 2011 et a subi des variations mineures au cours des périodes qui ont suivi.
4.4.3. Volume de ventes et part de marché
(110)
Pendant la période considérée, le volume des ventes et la part de marché de l'industrie de l'Union ont évolué comme suit:
Tableau 5
Volume de ventes et part de marché
2010
2011
2012
PER
Volume total des ventes sur le marché de l'Union - Indice
100
108
108
108
Part de marché - Indice
100
111
102
107
Source: Réponses au questionnaire.
(111)
L'industrie de l'Union est parvenue à augmenter son volume de ventes de 8 % entre 2010 et 2011. Par la suite, le volume des ventes est resté au même niveau jusqu'à la PER.
(112)
La part de marché a évolué de manière similaire, augmentant de 7 % au cours de la période considérée. En 2011 et 2012, elle a également subi les conséquences des fluctuations de la consommation de l'Union, décrites au considérant 91 ci-dessus.
4.4.4. Croissance
(113)
L'industrie de l'Union est parvenue à augmenter son volume de ventes de 8 % et sa part de marché de 7 %. Parallèlement, les volumes de production se sont accrus de manière similaire. L'industrie de l'Union a ainsi pu tirer parti des possibilités de croissance en augmentant sa part de marché sur un marché plutôt stable.
4.4.5. Emploi et productivité
(114)
L'emploi et la productivité ont évolué pendant la période considérée comme suit:
Tableau 6
Emploi et productivité
2010
2011
2012
PER
Nombre de salariés - Indice
100
101
105
106
Productivité (tonnes/salarié) - Indice
100
105
102
101
Source: Réponses au questionnaire.
(115)
L'emploi a connu une évolution favorable au cours de la période considérée, augmentant de 6 %. Parallèlement, la productivité par salarié est restée plutôt stable pendant toute la période considérée.
4.4.6. Ampleur de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(116)
Les marges de dumping constatées étaient nettement supérieures au niveau de minimis. L'incidence de l'ampleur des marges de dumping effectives sur l'industrie de l'Union a cependant été atténuée, étant donné que le niveau de prix de nombreux producteurs-exportateurs chinois a été influencé par l'engagement. Pour les autres producteurs-exportateurs, le préjudice a été compensé par l'effet des droits. On peut, par conséquent, conclure que l'industrie de l'Union s'est remise du préjudice causé par les pratiques de dumping antérieures des producteurs-exportateurs chinois.
4.4.7. Prix et facteurs ayant une incidence sur les prix
(117)
Les prix de vente unitaires moyens pondérés facturés par les producteurs de l'Union à des clients indépendants dans l'Union ont évolué comme suit durant la période considérée:
Tableau 7
Prix de vente dans l'Union
2010
2011
2012
PER
Prix de vente unitaire dans l'Union (EUR/tonne) - Fourchettes
1 000-1 150
1 050-1 200
1 150-1 300
1 150-1 300
Indice
100
103
113
115
Coût unitaire de production (EUR/tonne) - Fourchettes
750-900
850-1 000
850-1 000
850-1 000
Indice
100
113
111
115
Source: Réponses au questionnaire.
(118)
Le coût unitaire moyen pondéré de la production a augmenté de 13 % entre 2010 et 2011, puis de 2 autres points de pourcentage jusqu'à la PER.
(119)
Les prix de vente ont suivi une évolution similaire, mais avec un décalage d'un an environ. Ce n'est qu'en 2012 que l'industrie de l'Union a pu répercuter pleinement les augmentations de coûts subies en 2011 sur ses clients. Il en a résulté une moindre rentabilité en 2011, comme indiqué aux considérants 120 et suivants ci-dessous.
4.4.8. Coûts de la main-d'œuvre
(120)
Les coûts moyens de la main-d'œuvre des producteurs de l'Union ont évolué comme suit durant la période considérée:
Tableau 8
Coûts moyens de la main-d'œuvre par salarié
2010
2011
2012
PER
Salaires moyens par salarié - Indice
100
103
114
118
Source: Réponses au questionnaire.
(121)
Les coûts moyens de la main-d'œuvre par salarié ont augmenté de 18 % au total, principalement à la suite d'une hausse importante de 11 points de pourcentage entre 2011 et 2012.
4.4.9. Stocks
(122)
Les niveaux de stock des producteurs de l'Union ont évolué comme suit au cours de la période considérée:
Tableau 9
Stocks
2010
2011
2012
PER
Stocks de clôture en tonnes (fourchettes)
14 000-16 000
14 000-16 000
17 000-19 000
22 000-24 000
Indice
100
101
121
155
Source: Réponses au questionnaire.
(123)
Les stocks de clôture des producteurs de l'Union ont considérablement augmenté au cours de la période considérée. Le niveau supérieur des stocks à la fin de la PER a subi l'influence de facteurs saisonniers. Tandis que, pour les autres périodes, le stock de clôture a été déterminé à la fin de décembre, pour la fin de la PER, il a été déterminé à la fin de juin, juste avant une période où la demande est plutôt forte en raison de la consommation accrue de boissons et de la production plus faible à l'approche des congés d'été. Il est dès lors normal d'avoir un niveau de stocks légèrement supérieur à cette période de l'année.
4.4.10. Rentabilité, flux de trésorerie, investissements, rendement des investissements et aptitude à mobiliser des capitaux
(124)
La rentabilité, les flux de trésorerie, les investissements et le rendement des capitaux investis des producteurs de l'Union ont évolué comme suit durant la période considérée:
Tableau 10
Rentabilité, flux de trésorerie, investissements et rendement des capitaux investis
2010
2011
2012
PER
Rentabilité des ventes dans l'Union à des clients indépendants (fourchettes)
12 %-17 %
7 %-12 %
12 %-17 %
12 %-17 %
Indice
100
69
103
103
Flux de trésorerie - Indice
100
50
86
80
Investissements - Indice
100
162
123
106
Rendement des investissements (fourchettes)
30 %-40 %
15 %-25 %
25 %-35 %
25 %-35 %
Indice
100
59
93
90
Source: Réponses au questionnaire.
(125)
La Commission a établi la rentabilité des producteurs de l'Union en exprimant le bénéfice net avant impôt tiré des ventes du produit similaire à des clients indépendants dans l'Union en pourcentage du chiffre d'affaires généré par ces ventes. Elle a été stable pendant quasiment toute la période considérée. La rentabilité atteinte par l'industrie de l'Union a dépassé la marge bénéficiaire cible établie lors de l'enquête initiale pendant toute la période considérée.
(126)
Le flux net de trésorerie est la capacité des producteurs de l'Union à autofinancer leurs activités. Son évolution est restée à des niveaux satisfaisants pendant toute la période considérée.
(127)
Le rendement des capitaux investis est le bénéfice exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements. Son évolution a largement suivi celle de la rentabilité et est restée à des niveaux satisfaisants pendant quasiment toute la période considérée.
(128)
Aucun des producteurs de l'Union n'a signalé de difficultés à mobiliser des capitaux au cours de la période considérée.
4.4.11. Conclusion concernant le préjudice
(129)
La plupart des indicateurs de préjudice, tels que la production, l'utilisation des capacités, le volume des ventes, l'emploi, les coûts de la main-d'œuvre et les prix de vente, ont connu une évolution positive. Si la tendance des indicateurs financiers tels que la rentabilité, le flux de trésorerie et les retours sur investissements se révèle inégale, les niveaux absolus sont satisfaisants et ne montrent pas de signe de préjudice.
(130)
Sur la base de ce qui précède, la Commission a conclu que l'industrie de l'Union s'était remise du préjudice causé par les pratiques de dumping antérieures et n'avait pas subi de préjudice important au sens de l'article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
4.5. Probabilité de réapparition du préjudice
(131)
Les tendances précitées relatives aux prix et aux volumes des importations du produit concerné originaire de Chine montrent que, si les exportateurs chinois ont maintenu une présence notable sur le marché de l'Union, les mesures en vigueur (droits et engagements) ont entraîné une augmentation des prix et une diminution des volumes. L'industrie de l'Union a été le principal bénéficiaire de cette évolution, puisque la présence d'autres pays tiers sur le marché est restée plutôt limitée. Cela indique que la suppression du préjudice est principalement due à l'existence des mesures en vigueur.
(132)
Comme indiqué au considérant 45 ci-dessus, les producteurs-exportateurs de la RPC disposent des capacités requises pour augmenter leurs exportations très rapidement. En outre, compte tenu des prix plus lucratifs pratiqués sur le marché de l'Union par rapport à la plupart des marchés de pays tiers, il est probable que des quantités importantes actuellement exportées vers ces pays soient aussi redirigées vers le marché de l'Union européenne en cas d'expiration des mesures antidumping.
(133)
En outre, de grands marchés internationaux tels que les États-Unis, le Brésil, la Thaïlande et l'Ukraine ont imposé des droits antidumping sur l'acide citrique chinois. Par conséquent, les producteurs-exportateurs chinois auront plus de difficultés à vendre sur ces marchés que sur un marché de l'Union européenne non protégé en cas d'abrogation des mesures antidumping.
(134)
Par ailleurs, les niveaux de prix des producteurs-exportateurs chinois qui n'ont pas pris d'engagements sont sensiblement inférieurs - de 20 à 45 % - aux prix de l'industrie de l'Union européenne. De même, les prix appliqués sur les marchés de pays tiers par les producteurs-exportateurs ayant pris des engagements sont inférieurs de 20 à 39 % à ceux pratiqués par l'industrie de l'Union européenne. Cela montre les niveaux de prix auxquels les producteurs-exportateurs chinois seraient susceptibles d'entrer sur le marché de l'Union en l'absence de mesures.
(135)
La probabilité que l'absence de mesures donne lieu à des exportations chinoises à bas prix est confirmée par les nombreuses enquêtes antidumping sur l'acide citrique chinois dans d'autres pays mentionnés au considérant 133 ci-dessus.
(136)
Les producteurs-exportateurs chinois ont la capacité d'accroître sensiblement leur part de marché, déjà importante, à des prix bien inférieurs à ceux de l'industrie de l'Union, au détriment de celle-ci.
(137)
Après avoir été informées, les parties intéressées ont allégué que les producteurs-exportateurs chinois n'abaisseraient probablement pas leurs prix aux niveaux de prix prévalant sur d'autres marchés de pays tiers. Cet argument n'est cependant pas corroboré par les faits établis lors de l'enquête. Comme indiqué au considérant 134 ci-dessus, les marges de sous-cotation déterminées pour les producteurs-exportateurs chinois n'ayant pas pris d'engagements sur le marché de l'Union (20 %-45 %) sont très semblables à celles établies pour les producteurs-exportateurs chinois ayant pris des engagements à l'égard des marchés de pays tiers (20 %-39 %). Par conséquent, en l'absence de mesures, les prix chinois sur le marché de l'Union risquent de se rapprocher des prix facturés par les producteurs-exportateurs chinois ailleurs.
(138)
Par voie de conséquence, on peut conclure à la probable réapparition du préjudice en cas d'expiration des mesures.
5. INTÉRÊT DE L'UNION
(139)
Conformément à l'article 21 du règlement de base, la Commission a examiné si l'institution de mesures antidumping sur les importations d'acide citrique originaire de la RPC, à la suite des conclusions du présent réexamen au titre de l'expiration des mesures, ne serait pas dans l'intérêt de l'Union dans son ensemble. La détermination de l'intérêt de l'Union repose sur une appréciation de tous les intérêts en jeu, c'est-à-dire ceux de l'industrie de l'Union, des importateurs et des utilisateurs. Toutes les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur avis, conformément à l'article 21, paragraphe 2, du règlement de base.
5.1. Intérêt de l'industrie de l'Union
(140)
Les deux producteurs de l'Union, qui représentent ensemble 100 % de la production de l'Union, ont coopéré à cette enquête. Comme indiqué au considérant 130 ci-dessus, l'industrie de l'Union s'est remise du préjudice causé par les pratiques de dumping antérieures.
(141)
Les mesures en vigueur ont permis à l'industrie de l'Union de se remettre du préjudice subi dans le passé. Parallèlement, l'industrie de l'Union a montré que ses activités étaient viables lorsqu'elles n'étaient pas soumises à la concurrence déloyale d'importations faisant l'objet d'un dumping.
(142)
Dans le même temps, la suppression des mesures conduirait très probablement à une concurrence déloyale accrue exercée par des importations chinoises faisant l'objet d'un dumping, ce qui menacerait l'activité économique des autres producteurs dans un secteur par ailleurs viable. Il est rappelé que trois producteurs de l'Union avaient cessé leurs activités avant l'institution des mesures à l'encontre des importations chinoises.
(143)
Il est par conséquent conclu qu'il est dans l'intérêt de l'industrie de l'Union de maintenir les mesures en vigueur.
5.2. Intérêt des importateurs indépendants
(144)
Comme indiqué au considérant 13 ci-dessus, six importateurs indépendants ont fourni les informations demandées pour l'échantillonnage. Les trois plus importants ont été sélectionnés dans l'échantillon, mais l'un d'eux n'a finalement pas fourni de réponses utiles au questionnaire. L'échantillon final s'est composé des deux importateurs restants.
(145)
Les deux importateurs commercialisent une vaste gamme de produits. L'importance de l'acide citrique dans leur chiffre d'affaires total varie fortement. Pour l'un d'entre eux, l'acide citrique représente une part insignifiante de son chiffre d'affaires total, tandis que, pour l'autre, il est l'un des principaux produits.
(146)
Les deux importateurs inclus dans l'échantillon ne se sont pas strictement opposés aux mesures en vigueur, mais ils ont attiré l'attention sur le fait que le niveau actuel du PMI était trop élevé, engendrant des bénéfices importants pour l'industrie de l'Union. Ils ont par conséquent demandé une réduction du niveau du PMI.
5.3. Intérêt des utilisateurs
(147)
La Commission a reçu six réponses complètes d'utilisateurs provenant principalement des industries chimiques et pharmaceutiques. Bien que l'industrie alimentaire et des boissons soit de loin le plus grand utilisateur d'acide citrique (elle représente au moins 50 % de la consommation totale), aucun utilisateur de cette industrie n'a pleinement coopéré.
(148)
Les utilisateurs étaient préoccupés par la sécurité de l'approvisionnement. Ils craignaient notamment l'incapacité de l'industrie de l'Union à approvisionner totalement le marché de l'Union. Or, les mesures en vigueur n'ont pas empêché l'entrée d'importations chinoises sur le marché de l'Union dans des quantités considérables, comblant ainsi la part du marché que l'industrie de l'Union ne peut couvrir.
(149)
De grands groupes d'utilisateurs comme l'industrie alimentaire et des boissons ou l'industrie pharmaceutique n'ont besoin d'acide citrique pour leurs produits qu'en quantité marginale. Selon eux, il n'est pas aisé de remplacer l'acide citrique; la sécurité de l'approvisionnement est, par conséquent, souvent plus importante que le prix. L'incidence financière des mesures sur ces utilisateurs est insignifiante en raison de la très faible importance de l'acide citrique dans leur structure de coûts.
(150)
Pour les utilisateurs qui fabriquent des produits chimiques représentant environ 25 % de la consommation totale de l'Union européenne, l'acide citrique est d'une importance modérée (environ 5 % du coût des matières premières). Ils estiment que les mesures antidumping ne devraient pas être maintenues. Certains utilisateurs ont également attiré l'attention sur la bonne situation financière des producteurs de l'Union européenne. L'effet des mesures sur ces utilisateurs est plus important que dans l'industrie alimentaire et des boissons et dans l'industrie pharmaceutique. Néanmoins, il ressort des informations fournies par les utilisateurs qui fabriquent des produits chimiques et ont coopéré qu'ils sont parvenus à réaliser une marge bénéficiaire saine malgré les mesures en vigueur. L'effet des mesures sur ces utilisateurs est par conséquent jugé limité.
(151)
Après avoir été informées, les parties intéressées dans le secteur des détergents ont affirmé que, pour certains produits, l'acide citrique représentait une part des coûts plus élevée que les 5 % (chiffre moyen) évoqués ci-dessus. Pour autant, ces parties n'ont pas prouvé que, pour le secteur des détergents en particulier, la moyenne différait des 5 % indiqués pour l'industrie chimique en général. Il est dès lors considéré que les conclusions tirées pour l'industrie chimique en général s'appliquent aussi au secteur des détergents en particulier.
(152)
Après avoir été informées, les parties intéressées ont en outre soutenu que la future interdiction des phosphates dans les détergents pour lave-vaisselle automatiques entraînerait une augmentation de la consommation d'acide citrique dans l'Union à compter de 2017. S'il ne fait aucun doute que les phosphates devront être remplacés par d'autres substances d'ici à cette date, il n'est cependant pas encore certain qu'ils le seront par l'acide citrique. De surcroît, les parties n'ont apporté aucun élément de preuve concret concernant l'impact global de ce changement.
(153)
Dans l'ensemble, l'effet positif des mesures sur l'industrie de l'Union compense de loin l'incidence négative limitée, voire insignifiante, des mesures en vigueur sur les utilisateurs.
5.4. Sources d'approvisionnement sur le marché de l'Union
(154)
Les parties intéressées se sont plaintes d'un prétendu manque de concurrence sur le marché de l'Union. Il est vrai que l'Union européenne ne compte que deux producteurs. Afin de répondre aux demandes des utilisateurs de l'Union européenne, le marché de l'Union doit recourir aux importations, qui proviennent essentiellement de la RPC.
(155)
Le fait qu'il ne restait dans l'Union que deux producteurs est cependant le résultat des pratiques de dumping exercées par les producteurs-exportateurs chinois, ce qui a conduit à l'institution des mesures faisant l'objet du réexamen. En 2004, au début de la période considérée de l'enquête initiale, l'Union comptait encore cinq producteurs qui affrontaient la concurrence d'importants volumes d'importations chinoises faisant l'objet d'un dumping. Dans les années qui ont suivi (2004-2007), alors que l'Union était exposée à de grandes quantités d'importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping élevé, trois producteurs de l'Union ont dû quitter le marché, ce qui a conduit à l'actuelle situation de duopole.
(156)
Depuis l'instauration des mesures en vigueur, la tendance à la baisse du nombre de producteurs de l'Union a pu être arrêtée. Si les producteurs-exportateurs chinois devaient être autorisés à redémarrer le dumping dans des quantités illimitées, l'industrie de l'Union subirait à nouveau un préjudice, notamment par la perte d'une part de marché au profit des importations chinoises.
(157)
Les producteurs de l'Union n'ont pas la capacité de répondre pleinement à la demande du marché de l'Union (voir le considérant 107 ci-dessus). Malgré l'existence des mesures en vigueur, les importations chinoises ont continué d'entrer sur le marché de l'Union dans des quantités considérables, détenant une part de marché comprise entre 35 et 45 % pendant toute la période considérée, comme indiqué au considérant 93 ci-dessus.
(158)
En l'absence de mesures, les deux producteurs restants de l'Union européenne pourraient eux aussi être contraints de quitter le marché de l'Union européenne. Dans un tel cas de figure, les utilisateurs de l'Union européenne deviendraient encore plus dépendants d'une source unique d'importations, à savoir la RPC, ce qui, vu l'importance de la sécurité d'approvisionnement susmentionnée, serait contraire à l'intérêt de l'Union.
5.5. Conclusion concernant l'intérêt de l'Union
(159)
Eu égard à ce qui précède, la Commission a conclu qu'il n'existait pas de raison contraignante pour laquelle il ne serait pas dans l'intérêt de l'Union de maintenir les mesures concernant les importations d'acide citrique originaire de la RPC.
6. MESURES ANTIDUMPING
6.1. Examen intermédiaire limité au préjudice
(160)
La plupart des producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré sont parties aux engagements visés au considérant 2 ci-dessus. L'enquête de réexamen au titre de l'expiration des mesures a montré au considérant 41 ci-dessus que leurs prix à l'exportation vers l'Union européenne étaient déterminés par les engagements de prix qui fixaient des prix minimaux à l'importation (ci-après les «PMI»). Il a donc été considéré que leurs prix à l'exportation n'étaient pas suffisamment fiables pour être utilisés dans l'analyse de la probabilité de la continuation ou de la réapparition du dumping dans les conditions spécifiques de cette enquête. De même, comme expliqué au considérant 100 ci-dessus, de tels prix à l'exportation ne sauraient être considérés comme un indicateur fiable pour réaliser un calcul valable de la sous-cotation. Pour cette même raison, ces prix ne sont pas suffisamment fiables pour calculer un nouveau niveau d'élimination du préjudice.
(161)
Dans le cas du producteur-exportateur chinois ayant coopéré, qui n'est pas partie aux engagements, Laiwu, les prix à l'exportation n'ont pas été affectés par l'engagement et ont donc pu être utilisés pour établir un nouveau niveau d'élimination du préjudice.
6.2. Niveau d'élimination du préjudice
(162)
Afin de déterminer le niveau des mesures, la Commission a tout d'abord établi le montant du droit nécessaire pour éviter la réapparition du préjudice pour l'industrie de l'Union.
(163)
Le préjudice ne réapparaîtrait pas si l'industrie de l'Union était capable de couvrir ses coûts de production et de réaliser, sur les ventes du produit similaire sur le marché de l'Union, le bénéfice avant impôt qu'une industrie de ce type peut raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normales, c'est-à-dire en l'absence d'importations faisant l'objet d'un dumping. La marge bénéficiaire déterminée à cette fin dans l'enquête initiale était de 6 %.
(164)
Sur cette base, la Commission a calculé un prix non préjudiciable du produit similaire pour l'industrie de l'Union en soustrayant du prix de vente de l'Union la marge bénéficiaire réelle obtenue durant la PER et en la remplaçant par la marge bénéficiaire susmentionnée de 6 %.
(165)
L'une des parties intéressées a affirmé que la marge bénéficiaire avant impôt de 6 % était trop faible, car, en raison de l'important taux d'imposition, le bénéfice après impôts en résultant ne fournit pas les ressources nécessaires.
(166)
À cet égard, la marge bénéficiaire utilisée pour déterminer le niveau d'élimination du préjudice correspond à la marge bénéficiaire en l'absence d'importations faisant l'objet d'un dumping. La partie intéressée n'a fourni aucun argument permettant de démontrer que la marge bénéficiaire de 6 %, qui est la marge bénéficiaire réelle obtenue par l'industrie de l'Union en l'absence d'importations faisant l'objet d'un dumping établie dans l'enquête initiale, n'était pas appropriée à cette fin.
(167)
La Commission a ensuite déterminé le niveau d'élimination du préjudice sur la base d'une comparaison du prix à l'importation moyen pondéré payé à Laiwu, tel qu'il a été établi pour le calcul de la sous-cotation des prix, avec le prix moyen pondéré non préjudiciable du produit similaire vendu par les producteurs de l'Union sur le marché de l'Union au cours de la PER. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne pondérée caf à l'importation.
6.3. Mesures antidumping définitives
(168)
Pour la société Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, des mesures antidumping définitives devraient être imposées sur les importations du produit concerné conformément à la règle du droit moindre prévue à l'article 9, paragraphe 4, du règlement de base. La Commission a comparé la marge de préjudice et la marge de dumping. Le taux du droit devrait être fixé au niveau moindre du dumping et d'élimination du préjudice.
(169)
Sur la base de ce qui précède, le taux du droit antidumping définitif, exprimé sur le prix caf frontière de l'Union, avant dédouanement, devrait s'établir comme suit:
Société
Marge de dumping
Niveau d'élimination du préjudice
Droit antidumping définitif
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd
37,8 %
15,3 %
15,3 %
(170)
Dans le cadre du réexamen au titre de l'expiration des mesures, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, les mesures antidumping applicables aux importations d'acide citrique originaire de la RPC devraient être maintenues. Il est rappelé que ces mesures se composent d'un droit ad valorem à des taux différents et d'engagements pris par certaines sociétés.
(171)
Les taux de droit antidumping individuels indiqués dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées au cours de l'enquête. Ces taux de droit sont exclusivement applicables aux importations du produit concerné originaire du pays concerné et fabriqué par les entités juridiques nommées. Les importations du produit concerné, fabriqué par toute autre société dont le nom et l'adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, sont soumises au taux de droit applicable à «toutes les autres sociétés». Elles ne doivent pas faire l'objet des taux de droit antidumping individuels.
(172)
Une société peut demander l'application de ces taux de droit antidumping individuels si elle change le nom ou l'adresse de son entité. La demande doit être adressée à la Commission (12). Elle doit contenir toutes les informations pertinentes permettant de prouver que le changement n'affecte pas le droit de la société à bénéficier du taux de droit qui lui est applicable. Si le changement de nom ou d'adresse de la société n'affecte pas son droit à bénéficier du taux du droit qui lui est applicable, un avis informant du changement de nom ou d'adresse sera publié au Journal officiel de l'Union européenne.
(173)
Deux producteurs-exportateurs ont notifié à la Commission un changement d'adresse. L'un d'entre eux l'a également informée d'une modification de son nom. Ces changements n'ont pas d'incidence sur leur activité eu égard au produit concerné.
(174)
Un autre producteur-exportateur ne devrait plus bénéficier du taux de droit individuel car sa société a cessé d'exister.
(175)
Les parties ont été informées des faits évoqués aux considérants 173 et 174 ci-dessus et n'ont formulé aucun commentaire.
7. FORME DES MESURES
(176)
Dans le cadre de l'examen de la forme des mesures, la Commission s'est penchée sur la formation du PMI des engagements et, en particulier, sur le mécanisme d'indexation.
(177)
Le PMI a été initialement indexé sur la base des fluctuations des prix du maïs américain. Lorsque les mesures initiales ont été instituées, les producteurs-exportateurs ayant offert des engagements ne pouvaient pas trouver de source de référence publique pour les prix du maïs de l'Union européenne. Une telle source est désormais disponible et est jugée plus appropriée du fait que le PMI est basé sur le prix non préjudiciable de l'industrie de l'Union.
(178)
La Commission a examiné également la variable d'indexation pour la consommation de matières premières par tonne d'acide citrique et a conclu à son exactitude.
(179)
Après avoir été informées, les parties intéressées ont affirmé qu'il serait préférable d'utiliser un prix plancher fixe ou une indexation basée sur les prix d'autres matières premières, outre le maïs, à la place de l'indexation du PMI décrite ci-dessus, car les producteurs de l'Union n'utilisent pas tous le maïs comme matière première dans la production d'acide citrique. Compte tenu cependant des importantes fluctuations que subissent tant les coûts de production que les prix de l'acide citrique, le prix plancher fixe peut être rapidement dépassé et devenir exagérément élevé ou bas. Par ailleurs, il n'est pas jugé approprié de procéder à une indexation pour une matière première dont les prix sont plutôt stables lorsque le prix de l'acide citrique subit d'importantes fluctuations et pour laquelle il n'existe pas de source publique fiable.
(180)
Il est dès lors considéré que le recours à un prix plancher fixe ou à une indexation basée sur différentes matières premières n'est pas plus judicieux qu'une indexation sur la base des prix du maïs. Toutefois, comme le maïs n'est pas la matière première de base pour tous les producteurs de l'Union, il a été jugé approprié de revoir la variable d'indexation pour la consommation de matières premières afin de mieux rendre compte de la consommation moyenne pondérée de maïs de l'industrie de l'Union et de l'évolution du prix non préjudiciable de l'industrie de l'Union dans son ensemble.
(181)
Dans le cadre du réexamen partiel intermédiaire limité au préjudice, la Commission a établi un nouveau prix non préjudiciable pour l'industrie de l'Union. Sur cette base, le PMI devrait être revu et actualisé pour que les engagements puissent rester en vigueur.
(182)
Après dernière information des parties, les cinq producteurs-exportateurs ayant coopéré, y compris un groupe de producteurs-exportateurs, pour lesquels des engagements sont actuellement en vigueur, ainsi que la Chambre chinoise de commerce des importateurs et exportateurs de métaux, de minéraux et de produits chimiques (voir les considérants 2 et 3 ci-dessus) ont offert de nouveaux engagements de prix acceptables.
(183)
La Commission, par la décision d'exécution (UE) 2015/87 (13), a accepté de remplacer les engagements en vigueur par ces nouvelles offres d'engagements. Ces dernières éliminent les effets préjudiciables du dumping et limitent, dans une mesure suffisante, le risque de contournement.
(184)
Afin de permettre à la Commission et aux autorités douanières de surveiller de manière efficace le respect des engagements par les entreprises, lorsque la demande de mise en libre pratique est présentée à l'autorité douanière pertinente, l'exonération du droit antidumping est soumise:
i)
à la présentation d'une facture conforme, c'est-à-dire une facture commerciale contenant au moins les informations et la déclaration visées à l'annexe;
ii)
au fait que les marchandises importées sont fabriquées, expédiées et facturées directement par lesdites sociétés au premier client indépendant dans l'Union;
iii)
à la condition que les marchandises déclarées et présentées à la douane correspondent exactement à la description de la facture conforme à l'engagement.
Si les conditions précitées ne sont pas respectées, le droit antidumping applicable est dû au moment de l'acceptation de la déclaration de mise en libre pratique.
(185)
Si, en cas de violation, la Commission retire son acceptation de l'engagement conformément à l'article 8, paragraphe 9, du règlement de base en se référant à des transactions particulières et déclare non conformes les factures commerciales correspondantes, une dette douanière doit naître au moment de l'acceptation de la déclaration de mise en libre pratique de ces transactions.
(186)
Les importateurs doivent savoir qu'une dette douanière peut naître, au titre du risque commercial normal, au moment de l'acceptation de la déclaration de mise en libre pratique, conformément aux considérants 184 et 185 ci-dessus, même si un engagement offert par le fabricant auquel ils achètent directement ou indirectement a été accepté par la Commission.
(187)
Le comité institué par l'article 15, paragraphe 1, du règlement de base n'a pas émis d'avis,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping définitif est institué sur les importations d'acide citrique et de citrate trisodique dihydraté, relevant actuellement des codes NC 2918 14 00 et ex 2918 15 00 (code TARIC 2918150010) et originaires de la République populaire de Chine.
2. Les taux du droit antidumping définitif applicables au prix net franco frontière de l'Union, avant dédouanement, s'établissent comme suit pour le produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-après:
Société
Droit antidumping définitif (%)
Code additionnel TARIC
COFCO Biochemical (Anhui) Co. Ltd - No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, province d'Anhui, RPC
35,7
A874
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd - No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, province de Shandong, RPC
15,3
A880
RZBC Co. Ltd - No 9 Xinghai West Road, Rizhao, province de Shandong, RPC
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co. Ltd - No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, province de Shandong, RPC
36,8
A877
TTCA Co. Ltd - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, province de Shandong, RPC
42,7
A878
Weifang Ensign Industry Co. Ltd - No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, province de Shandong, RPC
33,8
A882
Jiangsu Guoxin Union Energy Co. Ltd - No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, province de Jiangsu, RPC
32,6
A879
Toutes les autres sociétés
42,7
A999
3. Par dérogation au paragraphe 1, le droit antidumping définitif ne s'applique pas aux importations mises en libre pratique conformément aux dispositions de l'article 2.
4. Sauf indication contraire, les dispositions pertinentes en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Les importations déclarées pour la mise en libre pratique qui sont facturées par des sociétés dont les engagements ont été acceptés par la Commission et qui sont citées dans la décision d'exécution (UE) 2015/87 sont exonérées du droit antidumping institué par l'article 1er, pour autant:
a)
que les marchandises aient été fabriquées, expédiées et facturées directement par lesdites sociétés au premier client indépendant dans l'Union;
b)
que ces importations soient accompagnées d'une facture conforme, c'est-à-dire une facture commerciale contenant au moins les éléments et la déclaration visés à l'annexe du présent règlement; et
c)
que les marchandises déclarées et présentées aux autorités douanières correspondent précisément à la description de la facture conforme.
2. Une dette douanière naît au moment de l'acceptation de la déclaration de mise en libre pratique:
a)
dès lors qu'il est établi, en ce qui concerne les importations décrites au paragraphe 1, qu'une ou plusieurs de ces conditions n'ont pas été remplies; ou
b)
lorsque la Commission retire son acceptation de l'engagement conformément à l'article 8, paragraphe 9, du règlement (CE) no 1225/2009, en adoptant un règlement ou une décision se référant à des transactions particulières et en déclarant non conformes les factures correspondantes.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 21 janvier 2015.