NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
RÈGLEMENT DÉLÉGUÉ (UE) No 529/2014 DE LA COMMISSION
du 12 mars 2014
complétant le règlement (UE) no 575/2013 du Parlement européen et du Conseil par des normes techniques de réglementation pour l'évaluation du caractère significatif des extensions et des modifications de l'approche fondée sur les notations internes et de l'approche par mesure avancée
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (UE) no 575/2013 du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2013 concernant les exigences prudentielles applicables aux établissements de crédit et aux entreprises d'investissement et modifiant le règlement (UE) no 648/2012 (1), et notamment son article 143, paragraphe 5, troisième alinéa, et son article 312, paragraphe 4, troisième alinéa,
considérant ce qui suit:
(1)
L'article 143, paragraphe 3, du règlement (UE) no 575/2013 dispose que le champ d'application d'un système de notation fait référence au type d'expositions pouvant être notées au moyen d'un système de notation donné.
(2)
Le règlement (UE) no 575/2013 fait une distinction entre les extensions ou les modifications significatives de l'approche fondée sur les notations internes (ci-après l'«approche NI») et de l'approche par mesure avancée (ci-après l'«AMA»), qui sont soumises à approbation, et toutes les autres modifications, qui sont soumises à notification. Pour ce qui est de ces dernières, le règlement (UE) no 575/2013 ne fait aucune référence au moment de la notification de l'extension ou de la modification. Autrement dit, il ne précise pas si la modification doit être notifiée avant ou après sa mise en œuvre. Il y a lieu de considérer qu'il n'est pas nécessaire que les autorités compétentes soient préalablement informées des extensions et des modifications d'importance mineure. En outre, il serait également plus efficient et moins contraignant pour les établissements de recenser ces modifications d'importance mineure et de les notifier ensuite aux autorités compétentes à intervalles réguliers. Cette pratique de surveillance est d'ailleurs déjà en vigueur dans plusieurs États membres. Aussi convient-il de distinguer les extensions et modifications qui doivent être notifiées avant leur mise en œuvre de celles qui ne doivent être notifiées qu'après leur mise en œuvre. Cela garantirait en outre qu'au quotidien, les autorités compétentes focalisent leur attention sur les extensions et les modifications susceptibles d'avoir une incidence significative sur les exigences de fonds propres ou sur la performance des modèles ou des systèmes de notation. Cela garantirait également que les établissements distinguent les extensions et modifications très significatives de celles d'importance mineure sur la base d'une approche de surveillance centrée sur le risque. Une telle distinction entre les extensions et modifications soumises à notification avant leur mise en œuvre et celles soumises à notification après leur mise en œuvre serait prudente, étant donné que la notification avant la mise en œuvre permettrait aux autorités compétentes de vérifier la bonne application du présent règlement, ce qui réduirait la charge administrative pesant sur les établissements en matière de surveillance.
(3)
Le caractère significatif des extensions ou des modifications des modèles dépend généralement du type et de la catégorie d'extension ou de modification proposée (ce dont devraient rendre compte les critères qualitatifs) et de leur incidence potentielle sur les exigences de fonds propres ou, le cas échéant, sur les montants d'exposition pondérés (ce dont devraient rendre compte les critères quantitatifs). En conséquence, tout critère quantitatif d'évaluation du caractère significatif des extensions ou des modifications devrait prendre la forme d'un seuil fondé sur la variation en pourcentage des exigences de fonds propres ou, le cas échéant, des montants d'exposition pondérés entraînée par la modification.
(4)
S'il convient, par souci de simplicité, de calculer le seuil quantitatif pour les extensions et modifications des approches AMA sur la base des exigences de fonds propres, en ce qui concerne les modifications des approches NI, il y a lieu de calculer le seuil sur la base des montants d'exposition pondérés, afin d'éviter qu'il soit indûment influencé par les différences de montants des ajustements des évaluations de crédit, qui affectent les exigences de fonds propres, mais pas les montants d'exposition pondérés. En outre, les seuils quantitatifs devraient être établis de manière à prendre en compte l'incidence globale des extensions ou des modifications sur le capital requis, sur la base des approches internes ainsi que des approches standard, afin de rendre compte de la mesure dans laquelle les approches internes sont utilisées pour les exigences totales de fonds propres ou les montants d'expositions pondérés. Cela vaut pour tous les seuils, pour les deux approches, sauf pour ce qui est du deuxième seuil prévu à l'article 4, paragraphe 1, point c) ii), pour l'approche NI et du seuil de notification préalable pour l'approche NI, qui sont établis à la lumière des effets des modifications sur les montants d'exposition pondérés couverts par le champ d'application d'un modèle spécifique. Tant pour l'approche NI que pour l'AMA, il convient que les calculs permettant d'établir les effets d'une extension ou d'une modification donnée fassent référence à un même point dans le temps, étant donné que l'ensemble d'expositions (dans le cas de l'approche NI) et le profil de risque (dans le cas de l'AMA) sont relativement stables dans le temps.
(5)
À tout moment, les autorités compétentes peuvent prendre les mesures de surveillance qui s'imposent en ce qui concerne les extensions et modifications de modèles qui ont été notifiées, sur la base de l'examen continu des autorisations existantes d'utiliser des approches internes prévu à l'article 101 de la directive 2013/36/UE du Parlement européen et du Conseil (2). D'une part, cela permet de garantir que les exigences fixées à la troisième partie, titre II, chapitre 3, section 6, à la troisième partie, titre III, chapitre 4, ou à la troisième partie, titre IV, chapitre 5, du règlement (UE) no 575/2013 continuent d'être respectées. D'autre part, des règles sont nécessaires pour établir les événements déclencheurs des nouvelles approbations et notifications des extensions et modifications des approches internes. De telles règles ne devraient pas avoir d'incidence sur les approches d'examen des modèles internes à des fins de surveillance ni sur les procédures administratives visées à l'article 20, paragraphe 8, du règlement (UE) no 575/2013.
(6)
Les modifications apportées à l'utilisation partielle permanente des approches internes ou, le cas échéant, à la mise en œuvre séquentielle des approches internes sont régies par les articles 148 et 150 du règlement (UE) no 575/2013 pour l'approche NI, et par l'article 314 dudit règlement pour l'AMA. En conséquence, ces types de modifications ne devraient pas être couverts par le présent règlement.
(7)
L'autorisation des autorités compétentes porte sur les méthodes, processus, contrôles, systèmes de collecte de données et systèmes d'information des approches. Il convient dès lors que l'adaptation continue des modèles aux ensembles de données utilisés pour le calcul, sur la base de méthodes, processus, contrôles, systèmes de collecte de données et systèmes d'information approuvés, ne soit pas couverte par le présent règlement.
(8)
Il convient que les établissements fournissent aux autorités compétentes les documents nécessaires pour permettre à celles-ci de déterminer s'ils appliquent correctement les règles d'évaluation du caractère significatif des extensions et des modifications. Pour réduire la charge administrative liée à la surveillance qui pèse sur les établissements et pour accroître l'efficacité et l'efficience des procédures appliquées par les autorités compétentes à cet égard, il y a lieu d'établir des règles précisant les exigences relatives aux documents accompagnant les demandes d'approbation ou les notifications d'extensions ou de modifications.
(9)
Le présent règlement se fonde sur les projets de normes techniques de réglementation soumis à la Commission par l'Autorité bancaire européenne.
(10)
Les dispositions du présent règlement sont étroitement liées, étant donné qu'elles font référence aux extensions et/ou aux modifications des approches AMA ou NI des exigences de fonds propres pour le risque de crédit et le risque opérationnel et que les problèmes et les procédures de surveillance pertinents sont similaires pour ces deux types d'approches internes. Pour garantir la cohérence entre ces dispositions, et pour permettre aux personnes soumises aux obligations applicables d'avoir plus facilement une vue d'ensemble et d'y avoir accès de manière coordonnée, il est souhaitable que ces dispositions entrent en vigueur simultanément et intègrent dans un seul règlement toutes les normes techniques de réglementation requises par le règlement (UE) no 575/2013 concernant les extensions et modifications des modèles internes pour le risque de crédit et le risque opérationnel. Toutefois, étant donné que l'article 312, paragraphe 4, premier alinéa, point a), traite d'un sujet différent, le présent règlement ne porte que sur les points b) et c).
(11)
L'Autorité bancaire européenne a procédé à des consultations publiques ouvertes sur les projets de normes techniques de réglementation sur lesquels se fonde le présent règlement, analysé les coûts et avantages potentiels qu'ils impliquent et sollicité l'avis du groupe des parties intéressées au secteur bancaire institué en application de l'article 37 du règlement (UE) no 1093/2010 du Parlement européen et du Conseil (3),
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Objet
Le présent règlement établit les conditions pour l'évaluation du caractère significatif des extensions et des modifications des approches fondées sur les notations internes et des approches par mesure avancée autorisées en vertu du règlement (UE) no 575/2013, notamment les modalités de notification de ces modifications et de ces extensions.
Article 2
Catégories d'extensions et de modifications
1. Le caractère significatif des modifications apportées au champ d'application d'un système de notation ou d'une approche fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions, ou des modifications apportées aux systèmes de notation ou à une approche fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions, pour l'approche fondée sur les notations internes (ci-après les «modifications de l'approche NI») ou des extensions et des modifications pour l'approche par mesure avancée (ci-après les «extensions et modifications de l'AMA») est classé dans l'une des catégories suivantes:
a)
les extensions et modifications significatives, qui, en vertu de l'article 143, paragraphe 3, et de l'article 312, paragraphe 2, du règlement (UE) no 575/2013, requièrent l'autorisation des autorités compétentes;
b)
les autres extensions et modifications, qui doivent être notifiées aux autorités compétentes.
2. Les extensions et modifications mentionnées au paragraphe 1, point b), sont elles-mêmes classées dans l'une des catégories suivantes:
a)
les extensions et modifications qui requièrent une notification avant leur mise en œuvre;
b)
les extensions et modifications qui requièrent une notification après leur mise en œuvre.
Article 3
Principes de la classification des extensions et des modifications
1. Les modifications apportées à l'approche NI sont classées conformément au présent article, ainsi qu'aux articles 4 et 5.
Les extensions et modifications de l'AMA sont classées conformément au présent article, ainsi qu'aux articles 6 et 7.
2. Lorsqu'il est demandé aux établissements de calculer les effets quantitatifs d'une extension ou d'une modification sur les exigences de fonds propres ou, le cas échéant, sur les montants d'exposition pondérés, ils appliquent la méthode suivante:
a)
aux fins de l'évaluation des effets quantitatifs, les établissements utilisent les dernières données disponibles;
b)
lorsqu'une évaluation précise des effets quantitatifs est impossible, les établissements se fondent sur un échantillon représentatif ou sur d'autres méthodes d'inférence fiables;
c)
pour les modifications qui n'ont pas d'effet quantitatif direct, il n'est pas calculé d'effet quantitatif tel que défini à l'article 4, paragraphe 1, point c), pour l'approche NI, ou à l'article 6, paragraphe 1, point c), pour l'AMA.
3. Une extension ou modification significative n'est pas scindée en plusieurs modifications ou extensions moins significatives.
4. En cas de doute, les établissements classent les extensions et les modifications dans la catégorie présentant le caractère significatif le plus élevé.
5. Lorsque les autorités compétentes ont donné leur autorisation pour une extension ou une modification significative, les établissements calculent les exigences de fonds propres sur la base de l'extension ou de la modification approuvée à compter de la date précisée dans la nouvelle autorisation, qui remplace la précédente. La non-mise en œuvre, à la date précisée dans la nouvelle autorisation, d'une extension ou d'une modification autorisée par les autorités compétentes requiert une nouvelle autorisation de ces autorités, qui fera l'objet d'une demande dans les meilleurs délais.
6. En cas de retard dans la mise en œuvre d'une extension ou d'une modification pour laquelle l'autorité compétente a octroyé une autorisation, l'établissement en avertit l'autorité compétente et présente à celle-ci un plan pour une mise en œuvre rapide de l'extension ou de la modification approuvée, qu'il appliquera dans un délai à fixer avec l'autorité compétente.
7. Lorsqu'une extension ou une modification est considérée comme requérant une notification préalable aux autorités compétentes et lorsqu'à la suite de la notification, les établissements décident de ne pas mettre en œuvre cette extension ou modification, les établissements notifient sans délai injustifié cette décision aux autorités compétentes.
Article 4
Modifications significatives de l'approche NI
1. Les modifications apportées à l'approche NI sont considérées comme significatives si elles remplissent au moins l'une des conditions suivantes:
a)
elles correspondent à l'une des modifications du champ d'application d'un système de notation ou d'une méthode fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions décrites à l'annexe I, partie I, section 1;
b)
elles correspondent à l'une des modifications des systèmes de notation ou de la méthode fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions décrites à l'annexe I, partie II, section 1;
c)
elles ont pour effet:
i)
de diminuer de 1,5 %:
-
les montants totaux consolidés d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution de l'établissement mère dans l'Union, ou
-
les montants totaux d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution dans le cas d'un établissement qui n'est ni un établissement mère, ni une filiale; ou
ii)
de diminuer de 15 % au moins les montants d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution associés au champ d'application du système de notation interne ou de la méthode fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions.
2. Pour l'application du paragraphe 1, point c) i), du présent article, et conformément à l'article 3, paragraphe 2, les effets de la modification sont calculés sous la forme d'un ratio, selon la formule suivante:
a)
au numérateur, la différence entre les montants d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution associés au champ d'application du système de notation interne ou de la méthode fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions avant et après la modification au niveau consolidé de l'établissement mère dans l'Union ou au niveau de l'établissement qui n'est ni un établissement mère ni une filiale;
b)
au dénominateur, les montants totaux d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution avant la modification respectivement au niveau consolidé de l'établissement mère dans l'Union ou au niveau de l'établissement qui n'est ni un établissement mère ni une filiale.
Le calcul fait référence au même point dans le temps.
La détermination de l'effet sur les montants d'exposition pondérés porte uniquement sur les effets de la modification apportée à l'approche NI, l'ensemble d'expositions étant supposé constant.
3. Pour l'application du paragraphe 1, point c) ii), du présent article, et conformément à l'article 3, paragraphe 2, les effets de la modification sont calculés sous la forme d'un ratio, selon la formule suivante:
a)
au numérateur, la différence entre les montants d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution associés au champ d'application du système de notation interne ou de la méthode fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions avant et après la modification;
b)
au dénominateur, les montants d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution avant la modification associés au champ d'application du système de notation ou de la méthode fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions.
Le calcul fait référence au même point dans le temps.
La détermination de l'effet sur les montants d'exposition pondérés porte uniquement sur les effets de la modification apportée à l'approche NI, l'ensemble d'expositions étant supposé constant.
Article 5
Modifications de l'approche NI considérées comme non significatives
1. Les modifications de l'approche NI qui ne sont pas significatives mais doivent être notifiées aux autorités compétentes en vertu de l'article 143, paragraphe 4, du règlement (UE) no 575/2013 sont notifiées de la manière suivante:
a)
les modifications qui remplissent l'une des conditions suivantes sont notifiées aux autorités compétentes au moins deux mois avant leur mise en œuvre:
i)
les modifications décrites à l'annexe I, partie I, section 2;
ii)
les modifications décrites à l'annexe I, partie II, section 2;
iii)
les modifications qui entraînent une diminution d'au moins 5 % des montants d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution associés au champ d'application du système de notation interne ou de la méthode fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions;
b)
toutes les autres modifications sont notifiées aux autorités compétentes après leur mise en œuvre au moins une fois par an.
2. Pour l'application du paragraphe 1, point a) iii), du présent article, et conformément à l'article 3, paragraphe 2, les effets de la modification sont calculés sous la forme d'un ratio, selon la formule suivante:
a)
au numérateur, la différence entre les montants d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution associés au champ d'application du système de notation interne ou de la méthode fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions avant et après la modification;
b)
au dénominateur, les montants d'exposition pondérés pour le risque de crédit et le risque de dilution avant la modification associés au champ d'application du système de notation ou de la méthode fondée sur les modèles internes appliquée aux expositions sur actions.
Le calcul fait référence au même point dans le temps.
La détermination de l'effet sur les montants d'exposition pondérés porte uniquement sur les effets de la modification apportée à l'approche NI, l'ensemble d'expositions étant supposé constant.
Article 6
Extensions et modifications significatives de l'AMA
1. Les extensions et modifications de l'AMA sont considérées comme significatives si elles remplissent au moins l'une des conditions suivantes:
a)
elles correspondent à l'une des extensions décrites à l'annexe II, partie I, section 1;
b)
elles correspondent à l'une des modifications décrites à l'annexe II, partie II, section 1;
c)
elles ont pour effet:
i)
de diminuer de 10 % au moins:
-
les exigences totales de fonds propres consolidés pour risque opérationnel de l'établissement mère dans l'Union, ou
-
les exigences totales de fonds propres pour risque opérationnel dans le cas d'un établissement qui n'est ni un établissement mère ni une filiale; ou
ii)
de diminuer de 10 % au moins:
-
les exigences totales de fonds propres pour risque opérationnel au niveau consolidé d'un établissement mère qui n'est pas un établissement mère de l'Union, ou
-
les exigences totales de fonds propres pour risque opérationnel d'une filiale lorsque l'établissement mère n'a pas été autorisé à utiliser l'AMA.
2. Pour l'application du paragraphe 1, point c) i), et conformément à l'article 3, paragraphe 2, les effets de l'extension ou de la modification sont calculés sous la forme d'un ratio, selon la formule suivante:
a)
au numérateur, la différence entre les exigences de fonds propres pour le risque opérationnel associé au champ d'application du modèle AMA avant et après l'extension ou la modification au niveau consolidé de l'établissement mère dans l'Union ou au niveau de l'établissement qui n'est ni un établissement mère ni une filiale;
b)
au dénominateur, les exigences totales de fonds propres pour risque opérationnel avant l'extension ou la modification au niveau consolidé de l'établissement mère dans l'Union ou, respectivement, au niveau de l'établissement qui n'est ni un établissement mère ni une filiale.
Le calcul fait référence au même point dans le temps.
La détermination de l'effet sur les exigences de fonds propres porte uniquement sur les effets de l'extension ou de la modification de l'AMA, le profil de risque opérationnel étant supposé constant.
3. Pour l'application du paragraphe 1, point c) ii), et conformément à l'article 3, paragraphe 2, les effets de l'extension ou de la modification sont calculés sous la forme d'un ratio, selon la formule suivante:
a)
au numérateur, la différence entre les exigences de fonds propres pour le risque opérationnel associé au champ d'application du modèle avant et après l'extension ou la modification au niveau consolidé d'un établissement mère qui n'est pas un établissement mère dans l'Union ou au niveau de la filiale lorsque l'établissement mère n'a pas été autorisé à utiliser l'AMA;
b)
au dénominateur, les exigences totales de fonds propres pour risque opérationnel avant l'extension ou la modification respectivement au niveau consolidé d'un établissement mère qui n'est pas un établissement mère dans l'Union ou au niveau de la filiale lorsque l'établissement mère n'a pas été autorisé à utiliser l'AMA.
Le calcul fait référence au même point dans le temps.
La détermination de l'effet sur les exigences de fonds propres porte uniquement sur les effets de l'extension ou de la modification de l'AMA, le profil de risque opérationnel étant supposé constant.
Article 7
Extensions et modifications de l'AMA considérées comme non significatives
Les extensions et modifications de l'AMA qui ne sont pas significatives mais doivent être notifiées aux autorités compétentes en vertu de l'article 312, paragraphe 3, du règlement (UE) no 575/2013 sont notifiées de la manière suivante:
a)
les extensions et modifications relevant de l'annexe II, partie I, section 2, et de l'annexe II, partie II, section 2, sont notifiées aux autorités compétentes au moins deux mois avant leur mise en œuvre;
b)
toutes les autres extensions et modifications sont notifiées aux autorités compétentes après leur mise en œuvre au moins une fois par an.
Article 8
Renseignements relatifs aux extensions et aux modifications
1. En ce qui concerne les extensions et les modifications de l'approche NI ou de l'AMA considérées comme nécessitant l'autorisation des autorités compétentes, les établissements fournissent, en même temps que la demande, les renseignements suivants:
a)
une description de l'extension ou de la modification, sa justification et son objectif;
b)
la date de mise en œuvre;
c)
le champ d'application touché par l'extension ou la modification du modèle, ainsi que les caractéristiques de volume;
d)
les documents techniques et de procédure;
e)
les rapports des examens et des validations indépendants;
f)
la confirmation que l'extension ou la modification a été approuvée par les organes compétents dans le cadre des procédures d'approbation de l'établissement, ainsi que la date d'approbation;
g)
le cas échéant, les effets quantitatifs de la modification ou de l'extension sur les montants d'exposition pondérés ou sur les exigences de fonds propres;
h)
un historique des versions actuelles et antérieures des modèles internes de l'établissement soumis à approbation.
2. Pour les extensions et les modifications considérées comme requérant une notification, que ce soit avant ou après leur mise en œuvre, les établissements fournissent, avec la notification, les renseignements énoncés au paragraphe 1, points a), b), c), f) et g).
Article 9
Entrée en vigueur
Le présent règlement entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 12 mars 2014.