NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 40/2013
ze dne 21. ledna 2013,
kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(2)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(3)
U některých celkových přípustných odlovů (TAC) by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu, to jest systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (2).
(4)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci jazyka obecného v Severním moři, platýse evropského v Severním moři, tresky obecné v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a sledě obecného v oblasti západně od Skotska stanoveny v souladu s pravidly obsaženými v nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (3), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (4), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) („plán pro tresku obecnou“) a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (6).
(7)
U populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu ve smyslu v čl. 3 písm. i) nařízení (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(8)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (7), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(9)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(10)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné zachovat a zrevidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(11)
V souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008, články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (8), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2013.
(12)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (9), Faerskými ostrovy (10) a Islandem (11) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Norskem dosud nebyly dokončeny a očekává se, že by ujednání na rok 2013 měla být uzavřena počátkem roku 2013. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2013, je vhodné, aby byla stanovena na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem uvedených dohod. S Faerskými ostrovy ani s Islandem se konzultace o rybolovných právech na rok 2013 nepodařilo uzavřít. V souladu s postupem stanoveným v dohodě a protokolu o partnerství v odvětví rybolovu s Grónskem (12) stanovil smíšený výbor konkrétní úroveň rybolovných práv, která jsou plavidlům Unie k dispozici ve vodách Grónska v roce 2013. V souladu s rozhodnutím smíšeného výboru je třeba kvóty pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, automaticky zvýšit, pokud bude dosaženo 70 % úrovně odlovu původní kvóty.
(13)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je například Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2013 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva měla být provedena v právu Unie.
(14)
Regionální organizace pro řízení rybolovu mohou povolit převody a výměny kvót mezi smluvními stranami. Za účelem usnadnění převodů a výměn kvót mezi Unií a dalšími smluvními stranami by mělo být členským státům umožněno jednat s dalšími smluvními stranami regionálních organizací pro řízení rybolovu a případně stanovit možný návrh zamýšlených převodů nebo výměn kvót. Komise a druhá smluvní strana navzájem vyjádří souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót a daný převod nebo výměnu kvót Komise oznámí regionální organizaci pro řízení rybolovu. Rybolovná práva získaná nebo převedená v rámci takového převodu nebo výměny kvót by měla být považována za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od jeho přídělu, a to i pro účely uplatňování příslušných ustanovení nařízení Rady (ES) 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (13). Takovým ad hoc převodem nebo výměnou kvót by však neměl být změněn stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
(15)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) v roce 2012 na svém 34. výročním zasedání přijala řadu rybolovných práv pro rok 2013 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO postup, kterým se zvýší TAC stanovený na rok 2013 pro mníkovce bělavého v subdivizi NAFO 3NO, pokud budou splněny jisté podmínky týkající se této populace. Smluvní strana NAFO může výkonnému sekretariátu NAFO oznámit, že v subdivizi NAFO 3NO zaznamenala vyšší úlovky mníkovce bělavého na jednotku intenzity, než je obvyklé. Pokud NAFO zvýšení TAC na rok 2013 potvrdí, provede se zvýšení do právních předpisů Unie. (16)
(16)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 83. výročním zasedání v roce 2012 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC přijala také rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2012 revidovaný víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, na jehož základě byla kvóta Unie zvýšena. Kromě toho bylo období zákazu rybolovu nahrazeno obdobím s povolením rybolovu a posunuto o deset dní dopředu. Dále bylo přijato roční rozšíření stávajícího TAC a kvót pro mečouna obecného v jižním Atlantiku, jakož i nový plán pro obnovu populací marlína modrého a marlína bělavého. V důsledku toho zůstává kvóta Unie pro mečouna obecného v jižním Atlantiku stejná jako v roce 2012, zatímco kvóta pro marlína modrého byla výrazně zvýšena, aby se zohlednil drobný rybolov v nejvzdálenějších regionech Unie. Kvóta Unie pro marlína bílého zůstala beze změny. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(18)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající se rybolovných práv, která jsou v současné době provedena v právu Unie. Stávající platná opatření přijatá IOTC by měla být provedena v právu Unie.
(19)
První výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat ve dnech 28. ledna až 1. února 2013. Je vhodné zachovat současná prozatímní opatření provedená nařízením (EU) č. 44/2012 až do tohoto výročního zasedání.
(20)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila hodnoty TAC ledovky patagonské, červenice obecné, pilonošů rodu Beryx a kraba hlubokomořského, které na svém výročním zasedání v roce 2010 odsouhlasila na léta 2011 a 2012. Stávající příslušná opatření přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(21)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(22)
Komise pro rybolov v západním a středním část Tichém oceánu (WCPFC) na svém 9. výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající rybolovných práv, jak jsou nyní provedena v právu Unie, s výjimkou posílení oblasti uzavřené pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). Úprava této oblasti uzavřené pro daný druh rybolovu vyžaduje, aby se Unie jakožto slmuvní strana WCPFC rozhodla pro jednu ze dvou dostupných možností, pokud jde o doplňující opatření pro posílení dané oblasti. Než bude toto rozhodnutí přijato, v právu Unie by měla být i nadále provedena stávající platná opatření přijatá WCPFC.
(23)
Na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnily smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(24)
Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2012 přijaly omezení odlovů cílových druhů i vedlejších úlovků. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(25)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytvářejí či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) probíhá od 1. prosince do 30. listopadu a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2012, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(26)
V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele („Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany (14) je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU.
(27)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto nezbytné upřesnit kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací, na něž se vztahuje toto nařízení.
(28)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2013, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(29)
Při využívání rybolovných práv by měla být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2013 do 31. ledna 2014;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2012 do 30. listopadu 2013 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR; a
d)
rybolovná práva na období stanovená v článku 27 v případě některých populací v oblasti úmluvy IATTC pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014.
3. Toto nařízení rovněž stanoví prozatímní rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných dohod o rybolovu uzavřených s Norskem, dokud nebudou uzavřeny konzultace o těchto dohodách na rok 2013.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla EU;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí ok“ velikost ok rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (15).
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí:
a)
„oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (16);
b)
„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblastí CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (17);
e)
„oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 217/2009 (18);
f)
„oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (19);
g)
„oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (20);
h)
„oblastí úmluvy CCAMLR“ (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004 (21);
i)
„oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (22);
j)
„oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (23);
k)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (24) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
l)
„oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (25);
m)
„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (26) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
Článek 6
Přidělení dodatečných kvót pro plavidla účastnící se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
3. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 musí splňovat tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“), které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě;
b)
dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nepřesáhne žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před zahájením účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98, se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle tohoto článku;
d)
jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že se výměty plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nezvyšují.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. b) bodu i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný typ plavidla je nižší než 10 %;
b)
zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely;
c)
nedojde k překročení celkového limitu 75 % odhadovaných výmětů populace prováděných všemi plavidly, jež se účastní zkoušek.
5. Pokud záznamy získané v souladu s odst. 3 písm. a) zahrnují zpracování osobních údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, použije se na zpracování těchto údajů uvedená směrnice.
6. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 3, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2013 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
7. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavců 1 až 6 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, druh a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2012 plavidly, které se účastní zkoušek.
8. Komise může požádat kterýkoli členský stát, který tento článek použije, aby předložil své posouzení výmětů prováděných různými typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby bylo možné sledovat provádění požadavku stanoveného v odst. 3 písm. b) bodu i). Jestliže není k dispozici posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá vhodná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o tom Komisi.
Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která není dosud vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2013 do 31. ledna 2014 platí omezení intenzity rybolovu stanovená v příloze IIA pro některé populace tresky obecné, platýse evropského nebo jazyka obecného v těchto oblastech:
a)
Skagerrak;
b)
část divize ICES IIIa, která nepatří do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblast ICES IV;
d)
vody EU divize ICES IIa a
e)
divize ICES VIId.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (27), kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací, se vztahuje na platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2013 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech, které se uskutečnily s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
f)
převody a výměny kvót podle článku 15 tohoto nařízení.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2013 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: mníkovce bělolemého, mníka modrého a mníka mořského.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, které mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 12
Zakázané druhy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li v příloze I části B nařízení (EU) č. 39/2013 (28) stanoveno jinak;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek hmotností odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 14
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu („výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Článek 15
Převody a výměny kvót
1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu (RFMO) povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.
2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s dotčenou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a dotčená smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace.
3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy.
4. Rybolovná práva získaná od dotčené smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s dotčenou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení kapacity rybolovu, chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel EU provozujících drobný pobřežní rybolov oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 17
Rekreační a sportovní rybolov
Pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného přidělí členské státy zvláštní kvótu ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 18
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškounů velkookých (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (kromě druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 19
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení pro vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 20
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou v roce 2013 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí ve vnitrostátní jurisdikci. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2013.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 21
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2013/2014
1. Během rybářské sezóny 2013/2014 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2013:
a)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou nebo pod vlajkou jiného členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
Oddíl 3
Oblast úmluvy IOTC
Článek 22
Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 24
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2013 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 25
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 24, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky plavidel plujících pod jejich vlajkou a provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích a, pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 26
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 27
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2013, nebo od 18. listopadu 2013 do 18. ledna 2014 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2013 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2013, pro které období uzavření uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 5 poraněny. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň:
a)
zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2013.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 28
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 29
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 30
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2013 00:00 hodin do 30. září 2013 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádí rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 31
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 32
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky aljašské (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 33
TAC
Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 34
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vykládány pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 35
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách EU;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách EU.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2013.
Ustanovení článků 19, 20 a 21 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2013.
RÈGLEMENT (UE) N o 40/2013 DU CONSEIL
du 21 janvier 2013
établissant, pour 2013, les possibilités de pêche dans les eaux de l'UE et, pour les navires de l'UE, dans certaines eaux n'appartenant pas à l'UE en ce qui concerne certains stocks ou groupes de stocks halieutiques faisant l'objet de négociations ou d'accords internationaux
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 43, paragraphe 3,
vu la proposition de la Commission européenne,
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (CE) no 2371/2002 du Conseil du 20 décembre 2002 relatif à la conservation et à l'exploitation durable des ressources halieutiques dans le cadre de la politique commune de la pêche (1) prévoit que les mesures de l'Union régissant l'accès aux eaux et aux ressources de pêche, ainsi que l'exercice durable des activités de pêche, sont arrêtées compte tenu des avis scientifiques, techniques et économiques disponibles et, notamment, des rapports établis par le comité scientifique, technique et économique de la pêche (CSTEP), ainsi qu'à la lumière de tout avis reçu des conseils consultatifs régionaux.
(2)
Il incombe au Conseil d'adopter les mesures relatives à la fixation et à la répartition des possibilités de pêche, y compris, le cas échéant, certaines conditions qui leur sont liées sur le plan fonctionnel. Il y a lieu de répartir les possibilités de pêche entre les États membres de manière à assurer à chaque État membre une stabilité relative des activités de pêche pour chaque stock ou pêche et dans le respect des objectifs de la politique commune de la pêche fixés dans le règlement (CE) no 2371/2002.
(3)
Dans le cadre de certains totaux admissibles des captures (TAC), il convient que les États membres puissent attribuer des captures supplémentaires aux navires participant à des essais concernant des pêches complètement documentées. L'objectif de ces essais est de tester un système de quotas de captures, c'est-à-dire un système en vertu duquel toutes les captures devront être débarquées et imputées sur les quotas pour éviter les rejets et la perte de ressources halieutiques utilisables par ailleurs que ces rejets entraînent. Les rejets incontrôlés de poisson représentent une menace pour la durabilité à long terme des ressources halieutiques en tant que bien public et donc pour les objectifs de la politique commune de la pêche. En revanche, les systèmes de quotas de captures incitent les pêcheurs de manière intrinsèque à optimiser la sélectivité de leurs opérations au niveau des captures. Afin de parvenir à une gestion rationnelle des rejets, une pêche complètement documentée devrait couvrir chacune des opérations en mer plutôt que les débarquements au port. Les conditions dans lesquelles les États membres peuvent attribuer des captures supplémentaires devraient en conséquence inclure l'obligation d'utiliser des caméras de télévision en circuit fermé (CCTV) associées à un système de capteurs (ci-après conjointement dénommés "système CCTV"). Il devrait être ainsi possible d'enregistrer en détail la proportion de captures conservées et la proportion de captures rejetées. Un système fondé sur des observateurs opérant en temps réel à bord serait moins efficace, plus coûteux et moins fiable. En conséquence, l'utilisation de systèmes CCTV constitue pour l'heure une condition préalable à la réalisation des systèmes de réduction des rejets tels que les pêches complètement documentées. Dans le cadre de l'utilisation d'un tel système, il convient que soient respectées les exigences de la directive 95/46/CE du Parlement européen et du Conseil du 24 octobre 1995 relative à la protection des personnes physiques à l'égard du traitement des données à caractère personnel et à la libre circulation de ces données (2).
(4)
Afin de garantir que les essais concernant des pêches complètement documentées permettent effectivement d'évaluer la capacité des systèmes de quotas de captures de contrôler la mortalité par pêche absolue des stocks concernés, il est nécessaire que tous les poissons capturés lors de ces essais, y compris ceux qui n'ont pas la taille minimale de débarquement, soient imputés sur le total de captures attribué au navire participant et qu'il soit mis un terme aux opérations de pêche lorsque ce total de captures a été pleinement utilisé par le navire. Il convient également de n'autoriser les transferts de captures attribuées entre navires participant aux essais concernant des pêches complètement documentées et navires non participants s'il peut être démontré que les rejets des navires non participants n'augmentent pas.
(5)
Il convient que les TAC soient établis sur la base des avis scientifiques disponibles et compte tenu des aspects biologiques et socioéconomiques, tout en veillant à ce que les différents secteurs halieutiques soient traités de manière équitable, ainsi qu'à la lumière des avis exprimés par les parties intéressées consultées, notamment lors des réunions des conseils consultatifs régionaux concernés.
(6)
Pour ce qui est des stocks qui font l'objet de plans pluriannuels spécifiques, il convient que les TAC soient établis conformément aux règles prévues dans ces plans. En conséquence, il convient que les TAC applicables aux stocks de sole en mer du Nord, de plie en mer du Nord, de cabillaud en mer du Nord, dans le Skagerrak et dans la Manche orientale, de thon rouge dans l'Atlantique Est et en Méditerranée et de hareng à l'ouest de l'Écosse soient établis conformément aux règles prévues dans les règlements suivants: le règlement (CE) no 676/2007 du Conseil du 11 juin 2007 établissant un plan pluriannuel de gestion pour les pêcheries exploitant des stocks de plie et de sole en mer du Nord (3); le règlement (CE) no 1300/2008 du Conseil du 18 décembre 2008 établissant un plan pluriannuel pour le stock de hareng présent à l'ouest de l'Écosse et les pêcheries qui exploitent ce stock (4); le règlement (CE) no 1342/2008 du Conseil du 18 décembre 2008 établissant un plan à long terme pour les stocks de cabillaud et les pêcheries exploitant ces stocks (5) (le "plan pour le cabillaud"); et le règlement (CE) no 302/2009 du Conseil du 6 avril 2009 relatif à un plan pluriannuel de reconstitution des stocks de thon rouge dans l'Atlantique Est et la Méditerranée (6).
(7)
En ce qui concerne les stocks pour lesquels il n'existe pas de données suffisantes ou fiables permettant d'établir des estimations de taille, il convient que les mesures de gestion et les niveaux de TAC soient déterminés en fonction de l'approche de précaution en matière de gestion de la pêche telle qu'elle est définie à l'article 3, point i), du règlement (CE) no 2371/2002, tout en prenant en compte les facteurs spécifiques des stocks, notamment les informations disponibles sur l'évolution des stocks et les considérations liées au caractère mixte des pêcheries.
(8)
Conformément à l'article 2 du règlement (CE) no 847/96 du Conseil du 6 mai 1996 établissant des conditions additionnelles pour la gestion interannuelle des TAC et quotas (7), il convient de désigner les stocks qui font l'objet des différentes mesures visées par ledit règlement.
(9)
Pour certaines espèces, notamment certaines espèces de requins, même une activité de pêche limitée pourrait entraîner des risques graves pour leur conservation. Les possibilités de pêche concernant ces espèces devraient dès lors être totalement limitées par une interdiction générale de les pêcher.
(10)
Il convient, sur la base de l'avis du Conseil international de l'exploration de la mer (CIEM), de maintenir et de revoir un système de gestion du lançon dans les eaux de l'UE des divisions CIEM II a et III a et de la sous-zone CIEM IV.
(11)
Il est nécessaire que les plafonds de l'effort de pêche pour 2013 soient fixés conformément à l'article 9 du règlement (CE) no 676/2007, aux articles 11 et 12 du règlement (CE) no 1342/2008 et aux articles 5 et 9 du règlement (CE) no 302/2009, tout en tenant compte du règlement (CE) no 754/2009 du 27 juillet 2009 excluant certains groupes de navires du régime de gestion de l'effort de pêche établi au chapitre III du règlement (CE) no 1342/2008 (8).
(12)
Conformément à la procédure prévue dans les accords ou protocoles concernant les relations en matière de pêche avec la Norvège (9), les Îles Féroé (10) et l'Islande (11), l'Union a mené des consultations au sujet des droits de pêche avec ces partenaires. Les consultations avec la Norvège n'ont pas abouti et les accords pour 2013 ne devraient être conclus qu'au début 2013. Afin d'éviter l'interruption des activités de pêche de l'Union tout en laissant la souplesse nécessaire pour permettre la conclusion de ces accords début 2013, il convient d'établir à titre provisoire les possibilités de pêche pour les stocks faisant l'objet desdits accords. Il n'a pas été possible de conclure les consultations avec les Îles Féroé et l'Islande concernant des accords pour 2013. Conformément à la procédure prévue dans l'accord et le protocole concernant les relations en matière de pêche avec le Groenland (12), le comité mixte a établi le niveau précis des possibilités de pêche mis à disposition de l'Union dans les eaux groenlandaises en 2013. Conformément à la décision du comité mixte, les quotas pour le capelan mis à disposition de l'Union dans les eaux groenlandaises des sous-zones CIEM V et XIV seraient automatiquement augmentés si un niveau de captures de 70 % du quota initial était atteint.
(13)
L'Union est partie contractante de plusieurs organisations de gestion des pêches et coopère à d'autres organisations en tant que partie non contractante. De plus, en vertu de l'acte d'adhésion de 2003, les accords de pêche préalablement conclus par la République de Pologne, tels que la Convention sur la conservation et la gestion des ressources en colin dans la partie centrale de la mer de Béring, sont, à compter de la date d'adhésion de la Pologne, gérés par l'Union. Ces organisations de gestion des pêches ont recommandé l'introduction, pour 2013, d'un certain nombre de mesures, notamment en ce qui concerne les possibilités de pêche offertes aux navires de l'UE. Il convient que ces recommandations soient mises en œuvre dans le droit de l'Union.
(14)
Les organisations régionales de gestion des pêches (ORGP) peuvent autoriser des transferts et échanges de quotas entre les parties contractantes. Pour faciliter ces transferts et échanges de quotas entre l'Union et d'autres parties contractantes, il convient d'autoriser les États membres à discuter avec d'autres parties contractantes à l'ORGP et, le cas échéant, à établir les contours possibles d'un transfert ou échange de quotas envisagé. Il conviendrait que la Commission échange avec l'autre partie contractante son consentement à être liée par un tel transfert ou échange de quota et notifie à l'ORGP ledit transfert ou échange de quotas. Les possibilités de pêche reçues ou transférées dans le cadre d'un tel transfert ou échange de quotas devraient être considérées comme des possibilités de pêche attribuées à l'État membre concerné ou déduites de son allocation, y compris aux fins d'appliquer les dispositions pertinentes du règlement (CE) no 1224/2009 du Conseil du 20 novembre 2009 instituant un régime communautaire de contrôle afin d'assurer le respect des règles de la politique commune de la pêche (13). Il conviendrait toutefois que ces transferts ou échanges de quotas ad hoc ne modifient pas la clé de répartition existante afin de répartir les possibilités de pêche entre les États membres conformément au principe de stabilité relative des activités de pêche.
(15)
Lors de sa 34e réunion annuelle, en 2012, l'Organisation des pêches de l'Atlantique du Nord-Ouest (OPANO) a adopté pour 2013 un certain nombre de possibilités de pêche pour certains stocks des sous-zones 1 à 4 de la zone de la convention OPANO. Dans ce contexte, l'OPANO a adopté une procédure en vue de l'augmentation du TAC fixé pour 2013 pour la merluche blanche dans la sous-division OPANO 3 N O au cas où certaines conditions relatives à l'état de ce stock seraient réunies. Une partie contractante à l'OPANO peut informer le secrétaire exécutif de l'OPAN que des captures plus importantes que la normale ont été constatées par unité d'effort pour le stock de merluche blanche dans la sous-division OPANO 3 N O. Si l'augmentation du TAC au cours de l'année 2013 est confirmée par l'OPANO, il conviendra de la mettre en œuvre dans le droit de l'Union.
(16)
Lors de sa 83e réunion annuelle, en 2012, la Commission interaméricaine du thon tropical (CITT) a adopté des mesures de conservation pour l'albacore, le thon obèse et le listao. La CITT a également adopté une résolution concernant la conservation des requins océaniques. Il convient de mettre en œuvre lesdites mesures dans le droit de l'Union.
(17)
Lors de sa réunion annuelle de 2012, la Commission internationale pour la conservation des thonidés de l'Atlantique (CICTA) a adopté un plan pluriannuel révisé de reconstitution pour le thon rouge dans l'Atlantique Est et en Méditerranée, qui prévoit une augmentation du quota de l'Union. Par ailleurs, la période d'interdiction de la pêche pour certains engins de pêche a été remplacée par une période d'ouverture et reculée de dix jours. En outre, une prorogation d'un an a été adoptée concernant les TAC et quotas existants pour l'espadon de l'Atlantique Sud, ainsi qu'un nouveau plan de reconstitution des populations de makaire bleu et makaire blanc. Par conséquent, le quota de l'Union pour l'espadon de l'Atlantique Sud reste le même qu'en 2012, tandis que le quota de l'Union pour le makaire bleu a été systématiquement accru pour tenir compte de la pêche artisanale dans les régions ultrapériphériques de l'Union. Le quota de l'Union pour le makaire blanc reste stable. Il convient de mettre en œuvre lesdites mesures dans le droit de l'Union.
(18)
Lors de sa réunion annuelle de 2012, la Commission des thons de l'océan Indien (CTOI) n'a pas modifié ses mesures concernant les possibilités de pêche telles qu'elles sont actuellement mises en œuvre dans le droit de l'Union. Il convient de mettre en œuvre dans le droit de l'Union les mesures adoptées par la CTOI et actuellement en vigueur.
(19)
La première réunion annuelle de l'organisation régionale de gestion des pêches du Pacifique Sud (ORGPPS) se déroulera du 28 janvier au 1er février 2013. Il convient que les mesures transitoires actuelles soient maintenues telles qu'elles sont mises en oeuvre par le règlement (UE) no 44/2012 jusqu'à la tenue de cette réunion annuelle.
(20)
Lors de sa réunion annuelle de 2012, l'Organisation des pêches de l'Atlantique du Sud-Est (OPASE) n'a pas modifié les TAC pour la légine australe, l'hoplostète rouge, le béryx et le gérion ouest-africain qui avaient été convenus pour 2011 et 2012 lors de sa réunion annuelle de 2010. Il convient de mettre en œuvre dans le droit de l'Union les mesures adoptées par l'OPASE et actuellement en vigueur.
(21)
À la lumière des avis scientifiques les plus récents du CIEM et conformément aux engagements internationaux pris dans le cadre de la Convention sur les pêches de l'Atlantique Nord-Est (CPANE), il est nécessaire de limiter l'effort de pêche pour certaines espèces d'eau profonde.
(22)
Lors de sa 9e réunion annuelle, tenue en 2012, la Commission des pêches pour le Pacifique occidental et central (WCPFC) n'a pas modifié ses mesures concernant les possibilités de pêche telles qu'elles sont actuellement mises en œuvre dans le droit de l'Union, à l'exception d'un renforcement de la zone fermée pour la pêche à l'aide de dispositifs de concentration de poissons (DCP). La révision de cette zone fermée de pêche à l'aide de DCP requiert que l'Union décide, en tant que partie contractante à la WCPFC, de recourir à l'une des deux possibilités existantes de mesures supplémentaires destinées à renforcer la zone fermée. Jusqu'à ce que cette décision soit prise, il conviendrait que les mesures applicables actuellement qui ont été adoptées par la WCFPC continuent à être mises en œuvre dans le droit de l'Union.
(23)
Lors de la réunion annuelle de 2012, les parties à la Convention sur la conservation et la gestion des ressources en colin dans la partie centrale de la mer de Béring n'ont pas modifié les mesures concernant les possibilités de pêche. Il convient de mettre en œuvre lesdites mesures dans le droit de l'Union.
(24)
Lors de leur réunion annuelle de 2012, les parties à la Commission pour la conservation de la faune et la flore marines de l'Antarctique (CCAMLR) ont adopté des limitations des captures à la fois pour les espèce cibles et les prises accessoires. Il convient de mettre en œuvre lesdites mesures dans le droit de l'Union.
(25)
Certaines mesures internationales qui établissent ou restreignent les possibilités de pêche pour l'Union sont adoptées par les ORGP organisations régionales de gestion des pêches compétentes à la fin de l'année et deviennent applicables avant l'entrée en vigueur du présent règlement. Il est dès lors nécessaire que les dispositions qui mettent en œuvre ces mesures dans le droit de l'Union s'appliquent de façon rétroactive. En particulier, étant donné que la campagne de pêche dans la zone de la convention CCAMLR (Commission pour la conservation de la faune et la flore marines de l'Antarctique) se déroule du 1er décembre au 30 novembre et que, par conséquent, certaines possibilités de pêche ou interdictions dans la zone de la convention CCAMLR sont définies pour une période débutant le 1er décembre 2012, il convient que les dispositions correspondantes du présent règement s'appliquent à compter de cette date. Cette application rétroactive est sans préjudice du principe de confiance légitime, étant donné qu'il est interdit aux membres de la CCAMLR de pêcher sans autorisation dans la zone de la convention CCAMLR.
(26)
Conformément à la déclaration de l'Union à la République bolivarienne du Venezuela (ci-après dénommé "Venezuela") relative à l’attribution de possibilités de pêche dans les eaux de l’Union européenne à des navires de pêche battant pavillon de la République bolivarienne du Venezuela, dans la zone économique exclusive située au large des côtes de la Guyane française (14), il est nécessaire de fixer les possibilités de pêche des vivaneaux mises à disposition du Venezuela dans les eaux de l'UE.
(27)
L'exploitation des possibilités de pêche des navires de l'UE prévues dans le présent règlement est régie par le règlement (CE) no 1224/2009 et notamment les articles 33 et 34 dudit règlement concernant les enregistrements relatifs aux captures et à l'effort de pêche ainsi que la communication des données relatives à l'épuisement des possibilités de pêche. Il est par conséquent nécessaire de préciser les codes que doivent utiliser les États membres lors de la transmission à la Commission des données relatives aux débarquements des stocks couverts par le présent règlement.
(28)
Afin d'éviter une interruption des activités de pêche et de garantir les moyens de subsistance des pêcheurs de l'Union, il convient que le présent règlement s'applique à partir du 1er janvier 2013, sauf pour ce qui est des dispositions concernant les limites en matière d'effort de pêche, qui devraient s'appliquer à partir du 1er février 2013, et des dispositions spécifiques concernant des régions particulières, qui devraient comporter une date d'entrée en application spécifique, comme prévu au considérant 23. Pour des raisons d'urgence, il convient que le présent règlement entre en vigueur immédiatement après sa publication.
(29)
Il convient que les possibilités de pêche soient utilisées dans le strict respect de la législation applicable de l'Union,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
TITRE I
DISPOSITIONS GÉNÉRALES
Article premier
Objet
1. Le présent règlement fixe les possibilités de pêche dans les eaux de l'UE et, pour les navires de l'UE, dans certaines eaux n'appartenant pas à l'UE en ce qui concerne certains stocks ou groupes de stocks halieutiques faisant l'objet de négociations ou d'accords internationaux.
2. Les possibilités de pêche visées au paragraphe 1 incluent:
a)
les limitations de capture pour l'année 2013 et, dans les cas prévus par le présent règlement, pour l'année 2014;
b)
les limitations de l'effort de pêche applicables du 1er février 2013 au 31 janvier 2014;
c)
les possibilités de pêche applicables du 1er décembre 2012 au 30 novembre 2013 pour certains stocks de la zone de la convention CCAMLR; et
d)
les possibilités de pêche applicables durant les périodes indiquées à l'article 27 pour certains stocks de la zone de la convention CITT pour l'année 2013 et, dans les cas prévus par le présent règlement, pour l'année 2014.
3. Le présent règlement fixe également des possibilités de pêche provisoires en ce qui concerne certains stocks ou groupes de stocks halieutiques faisant l'objet d'accords bilatéraux en matière de pêche avec la Norvège, dans l'attente des négociations sur lesdits accords pour 2013.
Article 2
Champ d'application
Le présent règlement s'applique aux navires suivants:
a)
aux navires de l'UE;
b)
aux navires de pays tiers dans les eaux de l'UE.
Article 3
Définitions
Aux fins du présent règlement, on entend par:
a)
"navire de l'UE", un navire de pêche battant pavillon d'un État membre et immatriculé dans l'Union;
b)
"navire de pays tiers", un navire de pêche battant pavillon d'un pays tiers et immatriculé dans ce pays;
c)
"eaux de l'UE", les eaux relevant de la souveraineté ou de la juridiction des États membres, à l'exception des eaux adjacentes aux pays et territoires d'outre-mer énumérés à l'annexe II du traité;
d)
"total admissible des captures (TAC)", la quantité qui peut être prélevée et débarquée chaque année pour chaque stock;
e)
"quota", la proportion du TAC allouée à l'Union, à un État membre ou à un pays tiers;
f)
"eaux internationales", les eaux qui ne relèvent pas de la souveraineté ou de la juridiction d'un État;
g)
"maillage", le maillage des filets de pêche déterminé conformément au règlement (CE) no 517/2008 (15).
Article 4
Zones de pêche
Aux fins du présent règlement, on entend par:
a)
"zones CIEM" (Conseil international pour l'exploration de la mer), les zones géographiques indiquées à l'annexe III du règlement (CE) no 218/2009 (16);
b)
"Skagerrak", la zone géographique circonscrite, à l'ouest, par une ligne allant du phare de Hanstholm au phare de Lindesnes et, au sud, par une ligne reliant le phare de Skagen au phare de Tistlarna et se prolongeant ensuite jusqu'au point le plus proche de la côte suédoise;
c)
"Kattegat", la zone géographique circonscrite, au nord, par une ligne reliant le phare de Skagen au phare de Tistlarna et se prolongeant ensuite jusqu'au point le plus proche de la côte suédoise et, au sud, par une ligne allant de Hasenøre à Gnibens Spids, de Korshage à Spodsbjerg et de Gilbjerg Hoved à Kullen;
d)
"zones Copace" (Comité des pêches pour l'Atlantique Centre-Est), les zones géographiques indiquées à l'annexe II du règlement (CE) no 216/2009 (17);
e)
"zones OPANO" (Organisation des pêches de l'Atlantique du Nord-Ouest), les zones géographiques indiquées à l'annexe III du règlement (CE) no 217/2009 (18);
f)
"zone de la convention OPASE" (Organisation des pêches de l'Atlantique du Sud-Est), la zone géographique définie dans la convention sur la conservation et la gestion des ressources halieutiques de l'Atlantique Sud-Est (19);
g)
"zone de la convention CICTA" (Commission internationale pour la conservation des thonidés de l'Atlantique), la zone géographique définie dans la convention internationale pour la conservation des thonidés de l'Atlantique (20);
h)
"zone de la convention CCAMLR" (Commission pour la conservation de la faune et la flore marines de l'Antarctique), la zone géographique définie à l'article 2, point a), du règlement (CE) no 601/2004 (21);
i)
"zone de la convention CITT" (Commission interaméricaine du thon tropical), la zone géographique définie dans la convention relative au renforcement de la Commission interaméricaine du thon tropical établie par la convention de 1949 entre les Etats-Unis d'Amérique et la République du Costa Rica (22);
j)
"zone de la convention CTOI" (Commission des thons de l'océan Indien), la zone géographique définie dans l'accord portant création de la Commission des thons de l'océan Indien (23);
k)
"zone de la convention ORGPPS" (Organisation régionale de gestion des pêches du Pacifique Sud), la zone géographique de haute mer située au sud de la latitude 10° N, au nord de la zone de la convention CCAMLR, à l'est de la zone de la convention SIOFA définie dans l'accord relatif aux pêches dans le sud de l'océan Indien (24), et à l'ouest des zones de pêche relevant de la juridiction des États d'Amérique du Sud;
l)
"zone de la convention WCPFC" (Commission des pêches pour le Pacifique occidental et central), la zone géographique définie dans la convention sur la conservation et la gestion des stocks de poissons grands migrateurs dans l'océan Pacifique occidental et central (25);
m)
"zone de haute mer de la mer de Béring", la zone géographique de la mer de Béring au-delà de 200 milles marins des lignes de base à partir desquelles est mesurée la largeur de la mer territoriale des États côtiers de la mer de Béring.
TITRE II
POSSIBILITÉS DE PÊCHE POUR LES NAVIRES DE L'UE
CHAPITRE I
Dispositions générales
Article 5
TAC et répartition
1. Les TAC applicables aux navires de l'UE dans les eaux de l'UE ou dans certaines eaux n'appartenant pas à l'UE, ainsi que la répartition de ces TAC entre les États membres, et, le cas échéant, les conditions fonctionnelles y afférentes, sont fixés à l'annexe I.
2. Les navires de l'UE sont autorisés à effectuer des captures, dans le cadre des TAC fixés à l'annexe I, dans les eaux relevant de la juridiction de pêche des Îles Féroé, du Groenland, de l'Islande et de la Norvège, ainsi que dans la zone de pêche située autour de Jan Mayen, selon la condition fixée à l'article 14 et à l'annexe III du présent règlement, ainsi que dans le règlement (CE) no 1006/2008 (26) et dans ses dispositions d'application.
Article 6
Attribution de captures supplémentaires aux navires participant à des essais concernant des pêches complètement documentées
1. Pour certains stocks, un État membre peut attribuer des captures supplémentaires aux navires battant son pavillon et participant à des essais concernant des pêches complètement documentées. Ces stocks sont recensés à l'annexe I.
2. Les captures supplémentaires visées au paragraphe 1 ne dépassent pas la limite générale fixée à l'annexe I en pourcentage du quota alloué à cet État membre.
3. Les captures supplémentaires visées au paragraphe 1 sont effectuées dans les conditions suivantes:
a)
le navire utilise des caméras de télévision en circuit fermé (CCTV) associées à un système de capteurs (ci-après conjointement dénommés "système CCTV") afin d'enregistrer toutes les activités de pêche et de transformation à bord;
b)
les captures supplémentaires attribuées à un navire participant à des essais concernant des pêches complètement documentées ne dépassent pas les limites suivantes:
i)
75 % des rejets du stock effectués par le type de navire auquel appartient le navire ayant bénéficié de captures supplémentaires, selon les estimations de l'État membre concerné;
ii)
30 % du quota individuel de captures du navire avant sa participation aux essais;
c)
toutes les captures effectuées par le navire sur le stock concerné par l'attribution de captures supplémentaires, y compris les poissons qui n'ont pas la taille minimale de débarquement telle qu'elle est définie à l'annexe XII du règlement (CE) no 850/98, sont imputées sur le quota individuel de captures du navire résultant de l'attribution de captures supplémentaires en vertu du présent article;
d)
dès qu'il a utilisé la totalité du quota individuel qui lui a été attribué pour un stock concerné par l'attribution de captures supplémentaires, le navire concerné doit cesser toute activité de pêche dans la zone où s'applique le TAC correspondant;
e)
en ce qui concerne les stocks pour lesquels il peut être fait usage du présent article, les États membres peuvent autoriser des transferts de tout ou partie du quota individuel des navires ne participant pas aux essais concernant des pêches complètement documentées aux navires participant à ces essais, sous réserve qu'il puisse être démontré que les rejets des navires non participants n'ont pas augmenté.
4. Nonobstant le paragraphe 3, point b) i), un État membre peut exceptionnellement attribuer à un navire battant son pavillon des captures supplémentaires dépassant 75 % des rejets estimés du stock effectués par le type de navire auquel appartient le navire ayant bénéficié de cette attribution, à condition:
a)
que le taux de rejets du stock estimés pour le type de navire concerné soit inférieur à 10 %;
b)
que l'inclusion de ce type de navire soit importante pour évaluer les possibilités qu'offre le système CCTV aux fins du contrôle;
c)
qu'une limite générale de 75 % des rejets du stock effectués, selon les estimations, par l'ensemble des navires participant aux essais ne soit pas dépassée.
5. Dans la mesure où les enregistrements obtenus conformément au paragraphe 3, point a), impliquent le traitement de données à caractère personnel au sens de la directive 95/46/CE, ladite directive s'applique au traitement de ces données.
6. Lorsqu'un État membre détecte qu'un navire participant à des essais concernant des pêches complètement documentées ne remplit pas les conditions énoncées au paragraphe 3, il retire immédiatement les captures supplémentaires accordées à ce navire et l'exclut de toute autre participation aux essais pour le reste de la campagne 2013.
7. Avant d'octroyer les captures supplémentaires visées aux paragraphes 1 à 6, un État membre communique à la Commission les informations suivantes:
a)
la liste des navires battant son pavillon et participant à des essais concernant des pêches complètement documentées;
b)
les caractéristiques du dispositif de surveillance électronique à distance installé à bord de ces navires;
c)
la capacité, le type et les caractéristiques des engins utilisés par lesdits navires;
d)
les rejets estimés pour chaque type de navire participant aux essais;
e)
le volume des captures sur le stock soumis au TAC considéré effectuées en 2012 par les navires participant aux essais.
8. La Commission peut demander à tout État membre faisant usage du présent article de soumettre son évaluation des rejets effectués par type de navire à l'examen d'un organisme scientifique consultatif aux fins du contrôle de la bonne mise en œuvre de l'exigence énoncée au paragraphe 3, point b) i). En l'absence d'une évaluation confirmant ces rejets, l'État membre concerné prend toutes les mesures qui s'imposent pour assurer le respect de cette exigence et en informe la Commission.
Article 7
Conditions de débarquement des captures et des prises accessoires
Les poissons provenant de stocks pour lesquels des TAC ont été fixés ne sont détenus à bord ou débarqués que dans les cas suivants:
a)
les captures ont été effectuées par des navires battant pavillon d'un État membre disposant d'un quota et celui-ci n'est pas épuisé; ou
b)
les captures consistent en une part d'un quota de l'UE qui n'a pas fait l'objet d'une répartition sous forme de quotas entre les États membres et ledit quota de l'UE n'est pas épuisé.
Article 8
Limitations de l'effort de pêche
Du 1er février 2013 au 31 janvier 2014, les mesures relatives à l'effort de pêche prévues à l'annexe II A s'appliquent à la gestion de certains stocks de cabillaud, de plie et de sole dans:
a)
le Skagerrak;
b)
la partie de la division CIEM III a située hors du Skagerrak et du Kattegat;
c)
la sous-zone CIEM IV;
d)
les eaux de l'UE de la division CIEM II a; et
e)
la division CIEM VII d.
Article 9
Limitations des captures et de l'effort pour la pêche en eau profonde
1. L'article 3, paragraphe 1, du règlement (CE) no 2347/2002 (27), qui établit l'obligation de disposer d'un permis de pêche en eau profonde, s'applique au flétan noir. La capture, la détention à bord, le transbordement et le débarquement du flétan noir sont soumis aux conditions visées au présent article.
2. Les États membres veillent à ce que, pour 2013, les niveaux de l'effort de pêche, mesurés en kilowatts par jour d'absence du port, des navires détenant un permis de pêche en eau profonde visé à l'article 3, paragraphe 1, du règlement (CE) no 2347/2002 n'excèdent pas 65 % de l'effort de pêche annuel moyen déployé par les navires de l'État membre concerné en 2003 lors de sorties pour lesquelles les navires détenaient un permis de pêche en eau profonde ou au cours desquelles des espèces d'eau profonde figurant aux annexes I et II dudit règlement ont été pêchées. Le présent paragraphe s'applique uniquement aux sorties au cours desquelles ont été pêchés plus de 100 kg d'espèces d'eau profonde autres que la grande argentine.
Article 10
Dispositions spéciales en matière de répartition des possibilités de pêche
1. La répartition des possibilités de pêche entre les États membres établie dans le présent règlement s'entend sans préjudice:
a)
des échanges réalisés en application de l'article 20, paragraphe 5, du règlement (CE) no 2371/2002;
b)
des redistributions effectuées en vertu de l'article 37 du règlement (CE) no 1224/2009 ou de l'article 10, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1006/2008;
c)
des débarquements supplémentaires autorisés au titre de l'article 3 du règlement (CE) no 847/96;
d)
des quantités retenues conformément à l'article 4 du règlement (CE) no 847/96;
e)
des déductions opérées en application des articles 37, 105, 106 et 107 du règlement (CE) no 1224/2009;
f)
des transferts ou échanges de quotas effectués conformément à l'article 15 du présent règlement.
2. Sauf disposition contraire énoncée à l'annexe I du présent règlement, l'article 3 du règlement (CE) no 847/96 s'applique aux stocks qui font l'objet d'un TAC de précaution et l'article 3, paragraphes 2 et 3, et l'article 4 dudit règlement s'appliquent aux stocks qui font l'objet d'un TAC analytique.
Article 11
Période d'interdiction de la pêche
1. Sur le banc de Porcupine, entre le 1er mai et le 31 mai 2013, il est interdit de pêcher ou de détenir à bord les espèces suivantes: brosme, lingue bleue et lingue franche.
2. Aux fins du présent article, le banc de Porcupine comprend la zone géographique circonscrite par des lignes de rhumb reliant successivement les positions suivantes:
Point
Latitude
Longitude
1
52° 27′ N
12° 19′ O
2
52° 40′ N
12° 30′ O
3
52° 47′ N
12° 39,600′ O
4
52° 47′ N
12° 56′ O
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ O
6
51° 22′ N
14° 24′ O
7
51° 22′ N
14° 03′ O
8
52° 10′ N
13° 25′ O
9
52° 32′ N
13° 07,500′ O
10
52° 43′ N
12° 55′ O
11
52° 43′ N
12° 43′ O
12
52° 38,800′ N
12° 37′ O
13
52° 27′ N
12° 23′ O
14
52° 27′ N
12° 19′ O
3. Par dérogation au paragraphe 1, les navires transportant à leur bord les espèces visées audit paragraphe sont autorisés à transiter par le banc de Porcupine conformément à l'article 50, paragraphes 3, 4 et 5, du règlement (CE) no 1224/2009.
Article 12
Interdictions
1. Il est interdit aux navires de l'UE de pêcher, de détenir à bord, de transborder ou de débarquer les espèces suivantes:
a)
le requin-pèlerin (Cetorhinus maximus) et le grand requin blanc (Carcharodon carcharias), dans toutes les eaux;
b)
le requin-taupe commun (Lamma nasus), dans toutes les eaux, sauf disposition contraire prévue à l'annexe I, partie B, du règlement (UE) no 39/2013 (28);
c)
l'ange de mer commun (Squatina squatina), dans les eaux de l'UE;
d)
le pocheteau gris (Dipturus batis), dans les eaux de l'UE de la division CIEM II a et des sous-zones CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX et X;
e)
la raie brunette (Raja undulata) et la raie blanche (Raja alba), dans les eaux de l'UE des sous-zones CIEM VI, VII, VIII, IX et X;
f)
les guitares (Rhinobatidae), dans les eaux de l'UE des sous-zones CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X et XII;
g)
la mante géante (Manta birostris), dans toutes les eaux.
2. Lorsque les espèces visées au paragraphe 1 sont accidentellement capturées, elles ne doivent pas être blessées. Les spécimens sont rapidement remis à la mer.
Article 13
Transmission des données
Lorsque, conformément aux articles 33 et 34 du règlement (CE) no 1224/2009, les États membres soumettent à la Commission les données relatives aux débarquements des quantités de poisson capturées, ils utilisent les codes figurant pour chaque stock à l'annexe I du présent règlement.
CHAPITRE II
Autorisations de pêche dans les eaux de pays tiers
Article 14
Autorisations de pêche
1. Le nombre maximal d'autorisations de pêche pour les navires de l'UE pêchant dans les eaux d'un pays tiers est fixé à l'annexe III.
2. Lorsqu'un État membre transfère un quota à un autre État membre (ci-après dénommé "échange de quotas") pour les zones de pêche indiquées à l'annexe III, sur la base de l'article 20, paragraphe 5, du règlement (CE) no 2371/2002, le transfert inclut le transfert des autorisations de pêche correspondantes et est notifié à la Commission. Toutefois, le nombre total d'autorisations de pêche pour chaque zone de pêche, fixé à l'annexe III, ne peut être dépassé.
CHAPITRE III
Possibilités de pêche dans les eaux relevant des organisations régionales de gestion des pêches
Article 15
Transferts et échanges de quotas
1. Lorsque les règles d'une organisation régionale de gestion des pêches (ORGP) autorisent les transferts ou les échanges de quotas entre les parties contractantes à l'ORGP, un État membre (ci-après dénommé "État membre concerné") peut discuter avec une autre partie contractante à l'ORGP et, le cas échéant, établir les contours possibles d'un transfert ou échange de quotas envisagé.
2. Dès la notification par l'État membre concerné à la Commission, celle-ci peut approuver les contours du transfert ou de l'échange envisagé dont l'État membre a discuté avec la partie contractante à l'ORGP concernée. La Commission échange ensuite sans retard injustifié avec la partie contractante à l'ORGP concernée son consentement à être liée par un tel transfert ou échange de quotas. Ensuite, la Commission procède à la notification du transfert ou échange de quotas approuvé au secrétariat de l'ORGP conformément aux règles de cette organisation.
3. La Commission informe les États membres du transfert ou échange de quotas approuvé.
4. Les possibilités de pêche reçues de la partie contractante à l'ORGP concernée ou transférées vers celle-ci dans le cadre d'un transfert ou échange de quotas sont considérées comme des quotas attribués à l'État membre concerné ou déduits de son allocation, à partir du moment où le transfert ou l'échange de quotas prend effet conformément aux termes de l'accord dégagé avec la partie contractante à l'ORGP concernée ou, le cas échéant, conformément aux règles de l'ORGP pertinente. Cette attribution ne modifie pas la clé de répartition existante afin de répartir les possibilités de pêche entre les États membres conformément au principe de stabilité relative des activités de pêche.
Section 1
Zone de la convention CICTA
Article 16
Limitation de la capacité de pêche, d'élevage et d'engraissement pour le thon rouge
1. Le nombre de thoniers-canneurs et ligneurs de l'UE autorisés à pêcher activement dans l'Atlantique Est des thons rouges pesant entre 8 kg et 30 kg ou mesurant entre 75 cm et 115 cm est limité conformément aux dispositions de l'annexe IV, point 1.
2. Le nombre de navires de pêche artisanale côtière de l'UE autorisés à pêcher activement en Méditerranée des thons rouges pesant entre 8 kg et 30 kg ou mesurant entre 75 cm et 115 cm est limité conformément aux dispositions de l'annexe IV, point 2.
3. Le nombre de navires de l'UE pêchant en mer Adriatique des thons rouges à des fins d'élevage qui sont autorisés à pêcher activement des thons rouges pesant entre 8 kg et 30 kg ou mesurant entre 75 cm et 115 cm est limité conformément aux dispositions de l'annexe IV, point 3.
4. Le nombre de navires de pêche autorisés à pêcher, détenir à bord, transborder, transporter ou débarquer du thon rouge dans l'Atlantique Est et en Méditerranée, ainsi que le tonnage brut correspondant à ce nombre de navires, sont limités conformément aux dispositions de l'annexe IV, point 4.
5. Le nombre de madragues exploitées pour la pêche du thon rouge dans l'Atlantique Est et en Méditerranée est limité conformément aux dispositions de l'annexe IV, point 5.
6. La capacité d'élevage et d'engraissement du thon rouge, ainsi que l'approvisionnement maximal en thons rouges capturés à l'état sauvage attribués aux exploitations dans l'Atlantique Est et en Méditerranée sont limités conformément aux dispositions de l'annexe IV, point 6.
Article 17
Pêche de loisir et pêche sportive
Les États membres affectent un quota spécifique de thon rouge à la pêche de loisir et à la pêche sportive, sur la base des quotas qui leur sont attribués à l'annexe I D.
Article 18
Requins
1. La détention à bord, le transbordement ou le débarquement de carcasses ou de parties de carcasses de requins renards à gros yeux (Alopias superciliosus) sont interdits dans toutes les pêcheries.
2. Il est interdit d'entreprendre une pêche ciblée d'espèces de requins renards du genre Alopias.
3. La détention à bord, le transbordement ou le débarquement de carcasses ou de parties de carcasses de requins-marteaux de la famille des Sphyrnidae (à l'exclusion de Sphyrna tiburo) sont interdits dans les pêcheries de la zone de la convention CICTA.
4. La détention à bord, le transbordement ou le débarquement de carcasses ou de parties de carcasses de requins océaniques (Carcharhinus longimanus) sont interdits dans toutes les pêcheries.
5. La détention à bord de requins soyeux (Carcharhinus falciformis) est interdite dans toutes les pêcheries.
Section 2
Zone de la convention CCAMLR
Article 19
Interdictions et limitations de captures
1. La pêche ciblée des espèces énumérées à l'annexe V, partie A, est interdite dans les zones et durant les périodes qui sont indiquées dans ladite partie.
2. En ce qui concerne les pêches exploratoires, les TAC et les limites de prises accessoires prévus à l'annexe V, partie B, s'appliquent aux sous-zones qui sont mentionnées dans ladite partie.
Article 20
Pêche exploratoire
1. Seuls les États membres qui sont membres de la commission de la CCAMLR peuvent participer à la pêche exploratoire à la palangre ciblant Dissostichus spp. dans les sous-zones 88.1 et 88.2 de la FAO ainsi que dans les divisions 58.4.1, 58.4.2 et 58.4.3 a en dehors des zones sous juridiction nationale en 2013. Si l'un des États membres concernés a l'intention de participer à une telle pêche, il le notifie au secrétariat de la CCAMLR conformément aux articles 7 et 7 bis du règlement (CE) no 601/2004, et ce en tout état de cause au plus tard le 1er juin 2013.
2. En ce qui concerne les sous-zones 88.1 et 88.2 de la FAO ainsi que les divisions 58.4.1, 58.4.2 et 58.4.3 a, les TAC et les limites de prises accessoires par sous-zone et division, ainsi que leur répartition entre les unités de recherche à petite échelle (SSRU) au sein de chacune d'elles, sont celles définies à l'annexe V, partie B. La pêche dans une SSRU cesse lorsque les captures déclarées atteignent le TAC fixé, la SSRU concernée étant alors fermée à la pêche pour le reste de la campagne.
3. La pêche couvre une zone géographique et bathymétrique aussi large que possible pour permettre l'obtention des données nécessaires à la détermination du potentiel de pêche et éviter une concentration excessive des captures et de l'effort de pêche. La pêche dans les sous-zones 88.1 et 88.2 de la FAO ainsi que dans les divisions 58.4.1, 58.4.2 et 58.4.3 a est toutefois interdite à des profondeurs inférieures à 550 m.
Article 21
Pêche du krill antarctique au cours de la campagne de pêche 2013/2014
1. Seuls les États membres qui sont membres de la commission de la CCAMLR peuvent pêcher le krill antarctique (Euphausia superba) dans la zone de la convention CCAMLR au cours de la campagne de pêche 2013/2014. Si l'un des États membres concernés a l'intention de pêcher le krill antarctique dans la zone de la convention CCAMLR, il notifie au secrétariat de la CCAMLR, conformément aux dispositions de l'article 5 bis du règlement (CE) no 601/2004, et à la Commission et ce en tout état de cause au plus tard le 1er juin 2013:
a)
son intention de pêcher le krill antarctique, en utilisant le formulaire figurant à l'annexe V, partie C;
b)
la configuration des filets, en utilisant le formulaire figurant à l'annexe V, partie D.
2. La notification visée au paragraphe 1 du présent article comprend les informations prévues à l'article 3 du règlement (CE) no 601/2004 pour chaque navire destiné à être autorisé par l'État membre à participer à la pêche du krill antarctique.
3. Un État membre qui a l'intention de pêcher le krill antarctique dans la zone de la convention CCAMLR ne notifie son intention en ce sens que pour des navires autorisés battant son pavillon au moment de la notification ou le pavillon d'un autre membre de la CCAMLR et qui, au moment de la pêche, sont censés battre le pavillon de cet État membre.
4. Les États membres ont le droit d'autoriser des navires autres que ceux qui ont été notifiés au secrétariat de la CCAMLR conformément aux paragraphes 1, 2 et 3 du présent article à participer à la pêche du krill antarctique si un navire autorisé n'est pas en mesure de participer à cette pêche pour des raisons opérationnelles légitimes ou pour des raisons de force majeure. Dans ces conditions, les États membres concernés informent immédiatement le secrétariat de la CCAMLR et la Commission, en fournissant:
a)
les renseignements complets concernant le ou les navires de remplacement prévus, et notamment les informations prévues à l'article 3 du règlement (CE) no 601/2004;
b)
un récapitulatif exhaustif des raisons justifiant le remplacement et toutes les informations ou références probantes utiles.
5. Les États membres n'autorisent aucun navire figurant sur l'une ou l'autre des listes de navires impliqués dans des activités de pêche illicite, non déclarée et non réglementée (INN) de la CCAMLR à participer à la pêche du krill antarctique.
Section 3
Zone de la convention CTOI
Article 22
Limitation de la capacité de pêche des navires pêchant dans la zone de la convention CTOI
1. Le nombre maximal de navires de l'UE pêchant le thon tropical dans la zone de la convention CTOI et la capacité correspondante en tonnage brut sont fixés à l'annexe VI, point 1.
2. Le nombre maximal de navires de l'UE pêchant l'espadon (Xiphias gladius) et le germon (Thunnus alalunga) dans la zone de la convention CTOI et la capacité correspondante en tonnage brut sont fixés à l'annexe VI, point 2.
3. Les États membres peuvent redéployer les navires affectés à l'une des deux pêcheries visées aux paragraphes 1 et 2 vers l'autre pêcherie, à condition qu'ils puissent prouver à la Commission que cette modification n'entraîne pas d'augmentation de l'effort de pêche exercé sur les stocks halieutiques concernés.
4. Les États membres veillent à ce que, en cas de proposition de transfert de capacité vers leur flotte, les navires à transférer figurent dans le registre des navires de la CTOI ou dans le registre de navires d'autres organisations régionales des pêches thonières. De plus, aucun navire figurant sur la liste des navires impliqués dans des activités de pêche INN (ci-après dénommés "navires INN") d'une ORGP ne peut faire l'objet d'un transfert.
5. Afin de tenir compte de la mise en œuvre des plans de développement déposés auprès de la CTOI, les États membres ne peuvent augmenter leur capacité de pêche au-delà des plafonds visés aux paragraphes 1 et 2 que dans les limites définies dans lesdits plans.
Article 23
Requins
1. La détention à bord, le transbordement ou le débarquement de carcasses ou de parties de carcasses de requins renards de toutes les espèces de la famille des Alopiidae sont interdits dans toutes les pêcheries.
2. Lorsque les espèces visées au paragraphe 1 sont accidentellement capturées, elles ne doivent pas être blessées. Les spécimens sont rapidement remis à la mer.
Section 4
Zone de la convention ORGPPS
Article 24
Pêcheries pélagiques - limitation de la capacité
Les États membres dont les activités de pêche pélagique ont été importantes dans la zone de la convention ORGPPS en 2007, 2008 ou 2009 limitent le niveau total de tonnage brut (GT) des navires battant leur pavillon et ciblant les stocks pélagiques en 2013 à 78 610 GT dans cette zone, d'une manière garantissant l'exploitation durable des ressources pélagiques dans le Pacifique Sud.
Article 25
Pêcheries pélagiques - TAC
1. Seuls les États membres dont les activités de pêche pélagique ont été importantes dans la zone de la convention ORGPPS en 2007, 2008 ou 2009, comme indiqué à l'article 25, peuvent pêcher les stocks pélagiques dans cette zone dans le respect des TAC fixés à l'annexe I J.
2. Les États membres notifient mensuellement à la Commission les noms et caractéristiques, y compris le tonnage brut, des navires battant leur pavillon qui participent aux activités de pêche visées au présent article.
3. Aux fins de la surveillance de la pêche visée au présent article, les États membres envoient à la Commission, en vue de les communiquer au secrétariat provisoire de l'ORGPPS, les enregistrements des systèmes de surveillance des navires (VMS), les déclarations de captures mensuelles et, lorsqu'elles sont disponibles, les données relatives aux escales, au plus tard le quinzième jour du mois suivant.
Article 26
Pêcheries de fond
Les États membres ayant un historique de captures ou d'effort relatifs à la pêche de fond dans la zone de la convention ORGPPS au cours de la période comprise entre le 1er janvier 2002 et le 31 décembre 2006 limitent leur niveau d'effort ou de captures:
a)
au niveau moyen des paramètres reflétant les captures ou l'effort au cours de cette période; et
b)
aux secteurs de la zone de la convention ORGPPS dans lesquels des activités de pêche de fond ont été menées au cours d'une campagne de pêche précédente.
Section 5
Zone de la convention CITT
Article 27
Pêcheries exploitées par des senneurs à senne coulissante
1. La pêche de l'albacore (Thunnus albacares), du thon obèse (Thunnus obesus) et du listao (Katsuwonus pelamis) par les senneurs à senne coulissante est interdite:
a)
soit du 29 juillet au 28 septembre 2013, soit du 18 novembre 2013 au 18 janvier 2014, dans la zone délimitée par les coordonnées suivantes:
-
les côtes pacifiques des Amériques,
-
la longitude 150° O,
-
la latitude 40° N,
-
la latitude 40° S;
b)
du 29 septembre au 29 octobre 2013, dans la zone délimitée par les coordonnées suivantes:
-
la longitude 96° O,
-
la longitude 110° O,
-
la latitude 4° N,
-
la latitude 3° S.
2. Les États membres concernés notifient à la Commission avant le 1er avril 2013 la période de fermeture visée au paragraphe 1 qu'ils ont choisie. Au cours de la période retenue, tous les senneurs à senne coulissante des États membres concernés arrêtent de pêcher à la senne coulissante dans les zones définies au paragraphe 1.
3. Les senneurs à senne coulissante pêchant le thon dans la zone de la convention de la CITT conservent à bord puis débarquent ou transbordent toutes leurs captures d'albacore, de thon obèse et de listao.
4. Le paragraphe 3 ne s'applique pas dans les cas suivants:
a)
lorsque le poisson est impropre à la consommation humaine pour des raisons autres que celles liées à la taille; ou
b)
durant la dernière partie d'une sortie de pêche, lorsque la place peut venir à manquer pour stocker tout le thon capturé pendant cette partie de la sortie.
5. Il est interdit de pêcher, de détenir à bord, de transborder, de stocker, d'offrir à la vente, de vendre ou de débarquer des carcasses ou des parties de carcasses de requins océaniques (Carcharhinus longimanus) capturés dans la zone de la convention CITT.
6. Lorsque les espèces visées au paragraphe 5 sont accidentellement capturées, elles ne doivent pas être blessées. Les spécimens sont rapidement remis à la mer par les exploitants du navire, qui, également:
a)
enregistrent le nombre de spécimens remis à l'eau avec indication de leur statut (vivants ou morts);
b)
communiquent les informations spécifiées au point a) à l'État membre dont ils sont ressortissants. Les États membres transmettent ces informations à la Commission au plus tard le 31 janvier 2013.
Section 6
Zone de la convention OPASE
Article 28
Interdiction de la pêche des requins d'eau profonde
La pêche ciblée des requins d'eau profonde suivants est interdite dans la zone de la convention OPASE:
-
les raies (Rajidae),
-
l'aiguillat commun (Squalus acanthias),
-
le sagre Etmopterus bigelowi (Etmopterus bigelowi),
-
le sagre porte-feu à queue courte (Etmopterus brachyurus),
-
le sagre rude (Etmopterus princeps),
-
le sagre nain (Etmopterus pusillus),
-
le holbiche fantôme (Apristurus manis),
-
le squale grogneur velouté (Scymnodon squamulosus),
-
les requins d'eau profonde du superordre des Selachimorpha.
Section 7
Zone de la convention WCPFC
Article 29
Limitations de l'effort de pêche en ce qui concerne le thon obèse, l'albacore, le listao et le germon du Pacifique Sud
Les États membres veillent à ce que l'effort de pêche total exercé sur le thon obèse (Thunnus obesus), l'albacore (Thunnus albacares), le listao (Katsuwonus pelamis) et le germon du Pacifique Sud (Thunnus alalunga) dans la zone de la convention WCPFC soit limité à l'effort de pêche prévu par les accords de partenariat dans le domaine de la pêche conclus entre l'Union et les États côtiers de ladite région.
Article 30
Zone fermée pour la pêche à l'aide de dispositifs de concentration de poissons
1. Dans la partie de la zone de la convention WCPFC située entre 20° N et 20° S, les activités de pêche des senneurs à senne coulissante utilisant des dispositifs de concentration de poissons (DCP) sont interdites du 1er juillet 2013 à 0 heure au 30 septembre 2013 à 24 heures. Durant cette période, un senneur à senne coulissante ne peut se livrer à des opérations de pêche dans cette partie de la zone de la convention WCPFC que s'il accueille à son bord un observateur chargé de vérifier qu'à aucun moment le navire:
a)
ne déploie ou ne fait fonctionner de DCP ou de dispositif électronique associé;
b)
ne pêche dans des bancs en association avec des DCP.
2. Tous les senneurs à senne coulissante pêchant dans la partie de la zone de la convention WCPFC visée au paragraphe 1 conservent à bord et débarquent ou transbordent tous les thons obèses, albacores et listaos qu'ils ont capturés.
3. Le paragraphe 2 ne s'applique pas dans les cas suivants:
a)
dans la dernière partie d'une sortie de pêche, lorsque le navire ne dispose pas de suffisamment de place pour stocker tout le poisson;
b)
lorsque le poisson est impropre à la consommation humaine pour des raisons autres que celles liées à la taille; ou
c)
en cas de défaut de fonctionnement grave de l'équipement de congélation.
Article 31
Limitation du nombre de navires de l'UE autorisés à pêcher l'espadon
Le nombre maximal de navires de l'UE autorisés à pêcher l'espadon (Xiphias gladius) dans les secteurs de la zone de la convention WCPFC situés au sud de 20° S est indiqué à l'annexe VII.
Section 8
Mer de Béring
Article 32
Interdiction de pêche dans la zone de haute mer de la mer de Béring
La pêche du lieu de l'Alaska (Theragra chalcogramma) est interdite dans la zone de haute mer de la mer de Béring.
TITRE III
POSSIBILITÉS DE PÊCHE OUVERTES AUX NAVIRES DE PAYS TIERS PÊCHANT DANS LES EAUX DE L'UE
Article 33
TAC
Les navires de pêche battant pavillon de la Norvège et les navires de pêche immatriculés dans les Îles Féroé sont autorisés à effectuer des captures dans les eaux de l'UE, dans le respect des TAC fixés à l'annexe I du présent règlement et conformément aux conditions prévues au présent règlement ainsi qu'au chapitre III du règlement (CE) no 1006/2008.
Article 34
Autorisations de pêche
1. Le nombre maximal d'autorisations de pêche disponibles pour les navires de pays tiers pêchant dans les eaux de l'UE est fixé à l'annexe VIII.
2. Les poissons provenant de stocks pour lesquels des TAC sont fixés ne sont ni détenus à bord ni débarqués, sauf s'ils ont été pêchés par des navires de pêche d'un pays tiers disposant d'un quota et que celui-ci n'est pas épuisé.
Article 35
Interdictions
1. Il est interdit aux navires des pays tiers de pêcher, de détenir à bord, de transborder ou de débarquer les espèces suivantes:
a)
le requin-pèlerin (Cetorhinus maximus) et le grand requin blanc (Carcharodon carcharias), dans les eaux de l'UE;
b)
l'ange de mer commun (Squatina squatina), dans les eaux de l'UE;
c)
le pocheteau gris (Dipturus batis), dans les eaux de l'UE de la division CIEM II a et des sous-zones CIEM III, IV, VI, VII, VIII, IX et X;
d)
la raie brunette (Raja undulata) et la raie blanche (Raja alba), dans les eaux de l'UE des sous-zones CIEM VI, VII, VIII, IX et X;
e)
le requin-taupe commun (Lamna nasus), dans les eaux de l'UE;
f)
les guitares (Rhinobatidae), dans les eaux de l'UE des sous-zones CIEM I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X et XII;
g)
la mante géante (Manta birostris), dans les eaux de l'UE.
2. Lorsque les espèces visées au paragraphe 1 sont accidentellement capturées, elles ne doivent pas être blessées. Les spécimens sont rapidement remis à la mer.
TITRE IV
DISPOSITIONS FINALES
Article 36
Entrée en vigueur et application
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Il est applicable à partir du 1er janvier 2013.
Cependant, l'article 8 est applicable à partir du 1er février 2013.
Les dispositions relatives aux possibilités de pêche figurant aux articles 19, 20 et 21 et aux annexes I E et V pour la zone de la convention CCAMLR sont applicables à partir des dates qui y sont indiquées.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 21 janvier 2013.