NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1071/2012
ze dne 14. listopadu 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Dne 16. února 2012 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky, Thajska a Indonésie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem“) v Unii. Podnět obsahoval prima facie důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele a zástupce vyvážejících zemí. Komise rovněž vyrozuměla výrobce v Argentině, neboť byla navržena coby možná srovnatelná země. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení navržen výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR, výrobci v Unii a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s fitinkami z kujné (tvárné) litiny se závitem (jak je vymezeno v části B níže) od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Pokud jde o další dvě dotčené země, Thajsko a Indonésii, sestavení vzorku nebylo pro vyvážející výrobce navrženo.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským orgánům a vyvážejícím výrobcům v ČLR, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Dvě společnosti požádaly v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení o zacházení jako v tržním hospodářství a čtyři společnosti požádaly v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení o individuální zacházení.
(7)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, čínským orgánům a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tito měli možnost písemně sdělit své připomínky.
(8)
Pokud jde o výrobce v Unii, a jak je blíže uvedeno v 29. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise podle výše objemu jejich prodeje vzorek tří výrobců v Unii.
(9)
Jak je uvedeno níže v 31. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek devíti dovozců, a to podle největšího objemu dovozu a jejich geografického umístění v Unii. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
(10)
Jak je uvedeno níže v 30. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct vyvážejících výrobců z ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek tří vyvážejících výrobců z ČLR s největším objemem vývozu do Unie.
(11)
Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, třem čínským vybraným vyvážejícím výrobcům, třem thajským vyvážejícím výrobcům, třem indonéským vyvážejícím výrobcům, devíti vybraným dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a sedmi uživatelům.
(12)
Vyplněné dotazníky byly obdrženy od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, dvou thajských vyvážejících výrobců, jednoho indonéského vyvážejícího výrobce a od osmi dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z uživatelů nepředložil vyplněný dotazník.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Španělsko
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulharsko
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Rakousko
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, ČLR
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, ČLR
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, ČLR
c)
vyvážející výrobci v Thajsku
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thajsko
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thajsko
d)
vyvážející výrobce v Indonésii
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení
-
Crane Limited, Ipswich, Spojené království
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Německo
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Německo
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nizozemsko
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Itálie
(14)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Indie jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Paňdžáb, Indie
3. Období šetření a posuzované období
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení šetření je příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 7307 19 10.
(17)
Hlavními vstupními surovinami jsou kovový šrot, koks/elektřina, písek (pro tvarování) a zinek (pro pozinkování). V první fázi výroby se kovový šrot taví v tavících pecích. Poté následuje tvarování a odlévání různých tvarů, které jsou následně odděleny na jednotlivé kusy. Výrobky musí projít zdlouhavým procesem žíhání, který má zajistit, že jsou dostatečně tvárné k použití pro následné úpravy, kde je např. vyžadována odolnost vůči nárazům, vibracím a náhlým změnám teplot. Je-li zapotřebí, mohou být fitinky pozinkovány. Poté dochází k řezání závitů.
(18)
Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají ke spojení dvou či více trubek nebo trub, připojení trubek k přístroji, změně toku kapaliny či k uzavření trubky. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a neobytných budov. Rovněž se používají v potrubních systémech ropných rafinérií. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se vyrábějí v řadě podob, nejběžnější jsou devadesátistupňová kolena, profily tvaru T, spojky, křížení a napojení. Jsou vyráběny jak v černé (nepozinkované), tak i v pozinkované podobě.
2. Obdobný výrobek
(19)
Dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, Thajsku a Indonésii a na domácím trhu v Indii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné fyzické a technické vlastnosti. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení (dále jen „obdobný výrobek“).
(20)
Několik tvrzení, která uvedli dovozci, ale i orgány členského státu, se týkalo vymezení výrobku. Tato jednotlivá tvrzení jsou posouzena níže.
(21)
Jeden z dovozců uváděl, že „elektricky pozinkované fitinky“ by měly být z definice fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem vyňaty. Opíral se při tom o tvrzení, že výroba elektricky pozinkovaných fitinek vyžaduje další výrobní kroky po vyřezání závitu, jako je např. mytí a následné elektrické pozinkování. To údajně vede k řadě kvalitativních zlepšení a výhodám oproti běžným fitinkám. Je však zjevné, že elektricky pozinkované fitinky jsou zcela zaměnitelné s běžnými, a tudíž mají totožné základní fyzikální a technické vlastnosti. Proto jsou považovány za dotčený výrobek.
(22)
Totožný dovozce dováží části kompresních fitinek, z nichž společně s dalšími díly sestavuje konečné kompresní fitinky. Zpochybnil, zda části kompresních fitinek náleží do definice dotčeného výrobku. I když tyto části vypadají obdobně jako fitinky a jsou opatřeny závitem, nelze je ke spojování potrubí použít přímo, neboť je nutné, aby byly předtím, než je možné spojit potrubí takto smontovanou fitinkou, sestaveny. I když jsou dražší, jsou zaměnitelné s jinými fitinkami se závitem, neboť se rovněž používají ke spojování trubek a trub, i když zejména při opravách, a nikoliv při montáži nového systému. Vzhledem k tomu byl učiněn předběžný závěr, že kompresní fitinky a jejich části spadají do definice dotčeného výrobku.
(23)
Některé strany uváděly, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci v Unii není možno považovat za srovnatelné s fitinkami, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi, neboť v případě výroby v Unii se používá materiál s jakostí bílého lomu, zatímco v případě materiálu vyvážených fitinek, jde o kujnou (tvárnou) litinu s černým lomem.
(24)
Jak již bylo vyřčeno v závěru uvedeném v nařízení Rady (ES) č. 1784/2000 (3) ohledně stejného výrobku, šetření prozatím prokázalo, že pokud jde o vnímání trhu, není rozdílů mezi fitinkami s bílým lomem a fitinkami s černým lomem, neboť kromě obsahu uhlíku mají velmi podobné vlastnosti, totožné koncové uživatele, a tudíž jsou zaměnitelné. To potvrdila skutečnost, kdy dovozci/obchodníci, kteří nakupují jak fitinky z tvárné (kujné) litiny s černým lomem z dotčených zemí, tak i fitinky z tvárné (kujné) litiny s bílým lomem vyráběné výrobním odvětvím Unie, prodávají tyto výrobky uživatelům, aniž by rozlišovali mezi oběma jakostmi materiálu. Pokud jde o uživatele dotyčného výrobku, šetření potvrdilo, že nedělají žádný podstatný rozdíl mezi fitinkami s bílým a černým lomem.
(25)
O tom napovídá rovněž skutečnost, že jak fitinky s bílým, tak i s černým lomem jsou zařazeny do evropské normy EN 10242 a mezinárodní normy ISO 49, které stanoví požadavky na návrh a provedení kujných (tvárných) fitinek. Co se konkrétně týče jakosti použitého materiálu, je přípustná tvárná litina s bílým i černým lomem.
(26)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje prozatímní závěr, že fitinky z kujné (tvárné) litiny vyráběné a prodávané výrobci z Unie by měly být považovány za výrobek srovnatelný s fitinkami z kujné (tvárné) litiny s černým lomem, které jsou vyráběny a vyváženy do Unie dotčenými vyvážejícími zeměmi.
(27)
Jeden dovozce dováží omezené množství nedokončených fitinek, které nejsou opatřeny závitem. Závit je vyřezán později dovozcem. Vzhledem k tomu, že dovážené zboží není opatřeno závitem, není považováno za dotčený výrobek.
(28)
Orgány jednoho členského státu uvedly, že podle vysvětlujících poznámek ke kombinované nomenklatuře (4) zahrnuje výraz „kujné (tvárné)“ litinu s kuličkovým grafitem (shodná s tvárnou litinou). I když během období šetření žádná ze zúčastněných stran neuvedla prodej fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem, existují indicie, že k tomu mohlo dojít. Vzhledem k tomu, že tyto fitinky mají stejné základní vlastnosti jako fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem, na něž se šetření vztahuje, považuje se za vhodné upřesnit, že řízení a opatření se vztahují rovněž na tvárné výrobky ze železa.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(29)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem určeného zákazníkům v Unii, kteří nejsou v spojení, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek se sestává ze tří výrobců, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem zákazníkům v Unii, z celkového počtu šesti výrobců v Unii, o nichž je známo, že obdobný výrobek vyrábějí. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli v Unii konzultováni všichni výrobci a žadatelé a veškeré zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
2. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(30)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Dvanáct vyvážejících výrobců, kteří představují 51 % čínského vývozu do Unie během období šetření, předložilo informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy A oznámení o zahájení řízení. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti představující 88 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do Unie. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskými orgány. K výběru vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky.
3. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(31)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu dovozu do Unie a geografické polohy společností, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Informace pro účely výběru vzorku požadované podle přílohy B oznámení o zahájení řízení předložilo celkem 33 dovozců, kteří nejsou ve spojení. Prvotní vybraný vzorek tvořilo šest dovozců z pěti členských států, kteří představují 59 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení proběhly konzultace se všemi dovozci. Po připomínkách byly do vzorku doplněny další tři společnosti, a tudíž se konečný vzorek skládal z devíti dovozců ze šesti členských států, kteří představují 67 % dovozu fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem do Unie od spolupracujících dovozců. K rozšířenému vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Konečný vzorek se však skládal pouze z osmi dovozců, neboť jeden z dovozců nepředložil odpovědi na předložený dotazník.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí běžná hodnota podle čl. 2 odst. 1 až 6 pro výrobce, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(33)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních podmínek bez významných zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
nedochází k žádnému podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(34)
Dva vyvážející výrobci požádali o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(35)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(36)
Na základě ověření bylo zjištěno, že ani jeden z vyvážejících výrobců, kteří žádají o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(37)
Auditovaná účetní závěrka v případě obou vývozců nesplňovala mezinárodní účetní standardy a u jednoho z vývozců nebyla auditovaná účetní závěrka kompletní, neboť neobsahovala výkaz peněžních toků. Je tudíž zjevné, že tito vývozci nesplnili kritérium č. 2.
(38)
Jeden z vývozců nemohl doložit řádné ocenění kapitálových vkladů během jeho privatizace a druhý obdržel státní zvýhodnění v podobě preferenční sazby daně z příjmu. Proto nesplňují podmínky podle kritéria č. 3.
(39)
Jedna ze společností žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství uvedla připomínky týkající se oznámení prozatímních zjištění. Nezpochybnila žádnou ze skutečností uvedených v prozatímním zjištění, avšak ve svých připomínkách uvedla tři zásadní důvody.
(40)
Zaprvé uvedla, že určení týkající se zacházení jako v tržním hospodářství je protiprávní, neboť k němu došlo téměř dva měsíce po lhůtě stanovené v právních předpisech. V tomto ohledu je třeba uvést, že toto zpoždění bylo způsobeno tím, že k ověření přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nemohlo dojít dříve, neboť čínští vývozci nebyli v uvedeném okamžiku k dispozici. Mělo by být zdůrazněno, že okamžik určení přiznání zacházení jako v tržním hospodářství neměl žádný dopad na výsledek.
(41)
Druhým uváděným důvodem bylo, že nedodržení podmínky auditovaných účetních závěrek bylo stanoveno výlučně na základě formálních důvodů. Dále bylo argumentováno tím, že „účetní postupy, které nejsou formálně zcela v souladu s mezinárodními účetními standardy, nejsou porušením druhého kritéria pro přiznání tržního zacházení, nebyly-li dotčeny finanční výsledky společnosti.“ V tomto ohledu je třeba uvést, že druhé kritérium neobsahuje žádný odkaz k finančním výsledkům společnosti. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené. Příslušné kritérium, které stanoví, že „účetní záznamy, které jsou ověřeny nezávislým auditem podle mezinárodních účetních standardů,“ je skutečně formálním požadavkem. Je však třeba uvést, že v případě všech porušení se jednalo o porušení závažné povahy, a to buď v důsledku rozsahu dotčených množství, nebo z důvodu závažnosti porušení (tj. nebyla provedena ani povinná analýza).
(42)
Bylo rovněž uvedeno, že zvýhodnění obdržené v podobě preferenční sazby daně z příjmu nebylo v minulosti použito k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ je posuzován jednotlivě s ohledem na jeho specifické okolnosti. Podle kritéria č. 3 týkajícího se žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se posuzuje, zda se čínských vývozců týkají podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství. V tomto případě k tomu došlo z důvodu státních zvýhodnění v podobě zvýhodněné daňové sazby. Obecné připomínky vycházející z takových tvrzení, které předložil čínský vývozce, nejsou proto dostatečně odůvodněné.
(43)
Závěrem je, že ani jedním z vyvážejících výrobců nebylo prokázáno splnění kritérií č. 2 a 3 pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Zacházení jako v tržním hospodářství proto těmto společnostem nemůže být uděleno.
1.2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedené ustanovení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(45)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1.
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2.
vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určeny;
3.
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích; většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a
5.
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(46)
Všichni vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria udělení zacházení jako v tržním hospodářství, jakož i třetí výrobce zařazený do vzorku, požádali o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně rozhodnuto, že tito všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a tudíž jim lze přiznat individuální zacházení.
1.3. Srovnatelná země
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí běžná hodnota na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelné země).
(48)
V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla svůj záměr použít Argentinu jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(49)
K výběru srovnatelné země předložila vyjádření řada vývozců a dovozců, přičemž uváděli, že Argentina nebude vhodnou srovnatelnou zemí, a to zejména v důsledku nízké konkurence na argentinském domácím trhu a na ni navazující vysoké cenové hladiny na tomto trhu. Indicie opravdu svědčí o tomto rozdělení argentinského trhu mezi tři domácí výrobce. Podle argentinských statistických výkazů je dovoz na argentinský trh zanedbatelný, neboť Brazílie a Čína, tradičně největší zahraniční dodavatelé, podléhají vysokému antidumpingovému clu.
(50)
Titíž vývozci a dovozci navrhli, že vhodnější srovnatelné země budou představovat Thajsko, Indie a Indonésie. Vzhledem k připomínkám zúčastněných stran byli o spolupráci požádání výrobci z Argentiny a Indie, přičemž následně se spoluprací souhlasili jeden argentinský a jeden indický výrobce.
(51)
Analýza těchto odpovědí prokázala, že domácí ceny uvedené jediným spolupracujícím výrobcem z Argentiny byly opravdu velmi vysoké a značnou měrou převyšovaly cenu prodeje u vzorku vybraných výrobců v Unii a jejich cenu, v jejímž důsledku nedochází k žádné újmě.
(52)
Na druhou stranu se ukázalo, že v případě indického trhu se jedná o trh se silným konkurenčním prostředím, přičemž na něm podle odhadů působí 300 výrobců. Vzhledem k tomu lze považovat domácí ceny uvedené spolupracujícím výrobcem z Indie za přiměřené.
(53)
Stejné šetření se týká i Thajska a Indonésie, avšak v obou těchto zemích působí velmi nízký počet výrobců, a proto je na jejich domácích trzích oproti Indii slabší konkurenční prostředí. Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
1.4. Běžná hodnota
(54)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota, přičemž Indie byla použita coby srovnatelná třetí země s tržním hospodářstvím.
(55)
Nejprve bylo u každého dotčeného vyvážejícího výrobce stanoveno, zda celkové domácí prodeje fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem výrobce ze srovnatelné země byly dostatečně reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval u každého vyvážejícího výrobce minimálně 5 % celkového objemu prodeje u vývozu dotčeného výrobku do Unie během období šetření. K tomu došlo v případě dvou ze tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(56)
Následně byly určeny druhy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi, měl-li odpovídají výrobce ze srovnatelné země celkový reprezentativní domácí prodej stejný nebo přímo srovnatelný s druhy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(57)
U každého typu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval u vyvážejícího výrobce nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Unie.
(58)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého srovnatelného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření.
(59)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána coby vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období šetření.
(60)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(61)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(62)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(63)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
1.5. Vývozní cena
(64)
Protože výrobcům, kteří byli vybráni ve vzorku, bylo uděleno individuální zacházení a veškerý vývoz dotyčného výrobku do Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
1.6. Srovnání
(65)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(66)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(67)
Příslušné úpravy týkající se charakteristických vlastností, nepřímých daní, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7. Dumpingová rozpětí
(68)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(69)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(71)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 42,3 %.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s odpovídajícími statistickými údaji Eurostatu o dovozu.
(73)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Vzhledem k tomu, že nebyl žádný důvod se domnívat, že by se jakýkoli vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti vybrané ve vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by prokazovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovní, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající.
(74)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
2. Thajsko a Indonésie
2.1. Běžná hodnota
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců v Thajsku a Indonésii reprezentativní.
(76)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(77)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na svém domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotčeného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(78)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(79)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(80)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(81)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(82)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(83)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření dotčenými spolupracujícími vyvážejícími výrobci u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Pro veškeré typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2. Vývozní cena
(84)
Protože byl veškerý vývoz dotčeného výrobku ze strany spolupracujících thajských a indonéských vývozců uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
2.3. Srovnání
(85)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(86)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(87)
Příslušné úpravy týkající se objemu obchodu, dopravy, nakládky, pojištění, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
2.4. Dumpingová rozpětí
a) Thajsko
(88)
U dvou spolupracujících společností v Thajsku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(89)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Thajska na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(90)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Všechny ostatní společnosti
50,7 %
b) Indonésie
(91)
U jediné spolupracující společnosti byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(93)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Všechny ostatní společnosti
11,0 %
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(94)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Jak bylo uvedeno v 29. bodě odůvodnění, do vzorku byli zařazeni tři výrobci z Unie, kteří jsou součástí dvou skupin společností, které představují 81 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(95)
Všech šest stávajících výrobců v Unii vyrábějících obdobný výrobek v období šetření představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
3. Spotřeba v Unii
(96)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a objemu dovozu, který vykázal Eurostat, a byla upravena podle zjištění učiněných během šetření.
(97)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 21 % a následně vzrostla o dvanáct procentních bodů na úroveň o 9 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
72 231
57 398
59 190
65 460
Index
100
79
82
91
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(98)
Komise zjišťovala, zda lze dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z dotčených zemí hodnotit souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(99)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dovozu z každé dotčené země byla na úrovni minimální hranice definované v čl. 9 odst. 3 základního nařízení (viz 74., 90. a 93. bod odůvodnění výše).
(100)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, bylo zjištěno, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO (5).
(101)
V této předběžné fázi šetření rovněž stanovilo, že většina dovozu z Indonésie mohla být rovněž vykazována pod jiným kódem KN, konkrétně pod 7307 99 10 místo 7307 19 10, jenž je obvykle používán pro příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem. Všechen nebo přinejmenším převážná většina tohoto pravděpodobně nesprávně vykázaného dovozu však již je zahrnuta v údaji 2,5 %, který je uveden v předchozím bodě odůvodnění.
(102)
Vzhledem k výše uvedenému bylo prozatímně rozhodnuto, že tento dovoz nebude přičítán k dumpingovému dovozu z Thajska a ČLR.
(103)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Thajska a ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný, neboť v období šetření dosahuje tržního podílu 5,4 %, resp. 47,3 %.
(104)
Vzhledem ke srovnatelným podmínkám konkurenčního prostředí u dovozu z těchto dvou zemí a obdobného výrobku z Unie, tj. stejných prodejních kanálů a určení pro stejné kategorie zákazníků, bylo považováno za vhodné provést souhrnné posouzení. V řadě případů se skutečně prokázalo, že výrobky dovážené z ČLR a Thajska byly prodávány prostřednictvím stejných distributorů.
(105)
S ohledem na výše uvedené byl stanoven předběžný závěr, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna. Dovoz z Thajska a ČLR byl proto posuzován souhrnně. Dále se na něj odkazuje jako na „dovoz ze dvou dotčených zemí“.
4.2. Objem dovozu ze dvou dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(106)
Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 15 %. Zatímco dovoz nejprve v rozmezí let 2008 a 2009 v důsledku poklesu spotřeby poklesl o 16 %, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, došlo následně do období šetření k podstatnému nárůstu o 31 procentních bodů.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
26 188
22 413
22 065
30 786
Index
100
86
84
118
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Dvě dotčené země
29 911
25 094
25 396
34 271
Index
100
84
85
115
Zdroj:
Eurostat a zjištění v rámci šetření
(107)
Tržní podíl dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 procentních bodů z 41,7 % na 52,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Index
100
108
103
129
Thajsko
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Index
100
91
110
103
Dvě dotčené země
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Index
100
106
104
126
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4.3. Ceny dovozu ze dvou dotčených zemí a cenové podbízení
a) Vývoj cen
(108)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu ze dvou dotčených zemí průběžně rostla, a to celkem o 14 %.
Dovozní ceny (v EUR/t)
2008
2009
2010
OŠ
ČLR
1 428
1 557
1 631
1 676
Index
100
109
114
117
Thajsko
2 126
2 208
2 036
2 148
Index
100
104
96
101
Dvě dotčené země
1 515
1 626
1 679
1 721
Index
100
107
111
114
Zdroj:
Eurostat
b) Cenové podbízení
(109)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců ze dvou dotčených zemí zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu (zejména prodej na trhu výrobců původních výrobků) a v nákladech vynaložených po dovozu.
(110)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z Thajska a ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 25 % až 55 %.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje se týkají všech výrobců v Unii, pokud jde o výrobu, výrobní kapacitu, využití kapacity, prodej a tržní podíly, a výrobců v Unii zařazených do vzorku, pokud jde o zbývající ukazatele. Pokud jde o ukazatele vycházející od výrobců zařazených do vzorku, nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny agregované údaje v příslušných níže uvedených tabulkách, neboť vzorek byl složen pouze ze dvou skupin výrobců. Místo toho jsou uvedeny pouze indexy, které dokládají vývoj těchto ukazatelů.
5.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(112)
Mezi rokem 2008 a 2009 došlo k prudkému poklesu objemu výroby v Unii o 39 %, po němž následoval opět mírný pokles i přes nárůst spotřeby o 12 procentních bodů v následujících letech, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše.
Objem výroby v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
55 726
33 780
32 303
32 646
Index
100
61
58
59
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(113)
Během posuzovaného období, a zejména mezi rokem 2008 a 2009, poklesla výrobní kapacita průmyslového odvětví Unie o 21 %. Hlavním důvodem pro pokles výrobní kapacity bylo uzavření provozu u tří výrobců v Unii, ke kterému došlo v rámci posuzovaného období.
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní kapacita
90 400
75 440
71 440
71 440
Index
100
83
79
79
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(114)
Kromě poklesu výrobní kapacity došlo v Unii i k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 26 %, a to zejména mezi rokem 2008 a 2009.
Využití výrobní kapacity výrobního odvětví Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Využití výrobní kapacity
62 %
45 %
45 %
46 %
Index
100
73
73
74
Zdroj:
údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
5.2. Stav zásob
(115)
Během posuzovaného období poklesl objem zásob o 23 % ve shodě s poklesem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie.
Zásoby (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
91
75
77
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie ke značnému poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii, jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, avšak prodej v Unii zůstal až do konce posuzovaného období na nízké úrovni roku 2009.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
34 210
25 702
26 717
25 333
Index
100
75
78
74
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(117)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období trvale klesal o 9 procentních bodů, nebo jinak vyjádřeno o 18 %, zatímco dumpingový dovoz narostl ve stejném období o 11 procentních bodů, jak je uvedeno výše ve 107. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Index
100
95
96
82
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
5.4. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(118)
Během posuzovaného období mohli výrobci Unie zařazení do vzorku zvýšit své prodejní ceny pouze nepatrně, a to o 4 %. Tento nárůst ceny byl v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu, který vstupoval na trh Unie, nižší než nárůst nákladů.
Průměrná cena za tunu v Unii
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
103
103
104
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.5. Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(119)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie byla na začátku posuzovaného období dostatečná, v roce 2009 nebyla téměř žádná. I když následně došlo k jejímu nárůstu, zůstala ziskovost během zbývající části posuzovaného období hluboko pod úrovní, jež by nezpůsobovala újmu.
(120)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledoval tento ukazatel stejnou tendenci jako ziskovost.
Ziskovost a návratnost investic
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost (index)
100
8
38
37
Návratnost investic (index)
100
1
36
40
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(121)
Během posuzovaného období čisté peněžní toky z provozních činností trvale klesaly, a to o 64 %, a během období šetření klesly na velmi nízkou úroveň.
Peněžní tok (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
55
58
36
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.6. Růst
(122)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, došlo mezi rokem 2009 a obdobím šetření ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009. Z toho plyne, že výrobní odvětví Unie nemohlo těžit z nedávného růstu spotřeby v Unii v důsledku narůstajícího tržního podílu dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí.
5.7. Investice a schopnost získávat kapitál
(123)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Čisté investice (v EUR)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
65
41
76
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(124)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, došlo u výrobců v Unii mezi rokem 2008 a 2010 ke značnému snížení investic. Tento vývoj byl zvrácen během období šetření, v němž došlo ke značnému oživení investic, avšak ani tak nebylo dosaženo úrovně z počátku posuzovaného období.
5.8. Schopnost získat kapitál
(125)
Někteří z výrobců v Unii zaznamenali v důsledku nedostatečné ziskovosti popsané výše ve 119. bodě odůvodnění těžkosti při získávání kapitálu pro další investice za stávajících podmínek. Obtíže při získávání kapitálu dále rovněž prohlubuje neuspokojivá návratnost investic.
5.9. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(126)
Zaměstnanost počítaná v ekvivalentu plného pracovního úvazku z valné většiny sledovala vývoj objemu výroby (viz 112. bod odůvodnění výše), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit své výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se pokoušelo přizpůsobit svou pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu, což vedlo během posuzovaného období k trvalému celkovému poklesu zaměstnanosti o 36 %.
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
75
67
64
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(127)
Mezi rokem 2008 a 2009 i přes snahu výrobního odvětví Unie o přizpůsobení zaměstnanosti zhoršující se situaci na trhu značně poklesl výstup ekvivalentů plného pracovního úvazku u výrobců v Unii, a to o 19 %. Tento stav se průběžně následně zlepšil, avšak oproti začátku posuzovaného období byl o 9 % nižší.
Produktivita (t/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
81
87
91
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
(128)
Během posuzovaného období průměrné mzdové náklady u výrobního odvětví Unie trvale rostly, celkově o 12 %.
Mzdové náklady (EUR/FTE)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Index
100
106
112
112
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník
5.10. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingové rozpětí u dovozu ze dvou dotčených zemí, jak je blíže uvedeno v 74. a 90. bodě odůvodnění, je vysoké. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5.11. Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(130)
Na fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející z Brazílie, České republiky, Japonska, ČLR, Korejské republiky a Thajska se již v období 2000 až 2005 (6) vztahovala příslušná opatření (7) (dřívější opatření). Uspokojivá ziskovost výrobního odvětví Unie na počátku posuzovaného období (viz 119. bod odůvodnění výše) svědčí o tom, že tato opatření přinesla výrobnímu odvětví Unie dočasnou úlevu. Rostoucí objem dumpingového dovozu však toto převážně příznivé období ukončil. Rovněž se uvádí, že společný tržní podíl šesti zemí, na které se vztahovala předcházející opatření, nikdy nepřekročil 29 % (8), zatímco dvě země, na které se vztahuje stávající šetření, zaujímají během období šetření tržní podíl o velikosti 52,7%, jak je uvedeno ve 107. bodě odůvodnění.
6. Závěr ohledně újmy
(131)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(132)
Dovozy fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházející ze dvou dotčených zemí zároveň cenovým podbízením ohrožovaly ceny výrobního odvětví Unie, a to během období šetření až o 55 % (viz 110. bod odůvodnění výše) a současně v jejich důsledku došlo ke značnému nárůstu jejich podílu na trhu (viz výše uvedený 107. bod odůvodnění).
(133)
S ohledem na výše uvedené se dospělo k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(134)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo předmětem šetření, zda dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(135)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu ze dvou dotčených zemí o 15 %, a to na trhu, který se zmenšil o 9 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie z 41,7 % na 52,7 %.
(136)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie utrpělo ztrátu 8,7 procentního bodu, pokud jde o jeho podíl na trhu, a bylo nuceno snížit svou výrobu o 41 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout do prodejních cen v přijatelné míře vyšší výrobní náklady, což po většinu posuzovaného období vedlo k velmi nízké míře ziskovosti.
(137)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz ze dvou dotčených zemí, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z dalších třetích zemí
(138)
I když během celého posuzovaného období Eurostat uvádí značný dovoz z Indie za velmi nízké ceny, existují indicie svědčící o tom, že tento dovoz se netýká dotčeného výrobku, ale rozdílných výrobků vykázaných pod stejným kódem KN.
(139)
Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než dvou dotčených zemí na trhu se snížil o 2,1 procentního bodu, z 10,5 % na 8,4 %.
(140)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Indonésie, Brazílie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,6 %, a u všech těchto zemí došlo během posuzovaného období k poklesu podílu na trhu.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Brazílie
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turecko
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Ostatní země
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Celkem
10,5 %
1 074,8 %
11,0 %
8,4 %
Index
100
105
104
80
Zdroj:
Eurostat
(141)
Vzhledem k malému objemu a klesajícím trendům lze dospět k závěru, že nelze u dovozu ze třetích zemí jiných než dotčených zemí předpokládat, že přispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(142)
Pokud jde o vývoj prodeje vývozu výrobního odvětví Unie, vývoz během posuzovaného období trvale klesal, a to celkem o 34 %.
Objem prodeje vývozu (v tunách)
vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Objem prodeje vývozu
7 134
5 043
4 969
4 700
Index
100
71
70
66
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Během celého posuzovaného období však prodej vývozu představoval pouze 13 až 15 % výroby výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu se nezdá, že by podstatným způsobem přispěl k jakékoli závažné míře újmy, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.3. Vývoj spotřeby v Unii
(144)
Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění výše, mezi roky 2008 a 2009 poklesla spotřeba v Unii o 21 %, což vedlo ve stejném období k poklesu prodeje výrobního odvětví Unie o 25 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu spotřeby v Unii, a to přibližně o 8 000 tun, zatímco objem dumpingového dovozu narostl ve stejném období o 9 000 tun, jak je uvedeno výše ve 106. bodě odůvodnění. Celkový růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl tudíž zcela absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii zůstal na velmi nízké úrovni roku 2009.
(145)
Zúčastněné strany uváděly, že významnou příčinou újmy byla krize španělského trhu v oblasti stavebnictví, která údajně podstatnou měrou dopadla na španělskou společnost ATUSA, která je jedním z hlavních žadatelů. Společnost ATUSA však uskutečňuje prodej ve většině členských států EU, a proto se vlastní dopad španělské krize ve stavebnictví projevil pouze u prodeje této společnosti ve Španělsku, přičemž tento prodej nikdy nezaujímal většinový podíl veškerého prodeje společnosti. Vysledovaný rozsah újmy je kromě toho jasný jak ve vztahu ke skupinám společností vybraných do vzorku, tak ve vztahu ke všem žadatelům, jakož i ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Analýza újmy se proto netýkala pouze výsledků jednoho výrobce v Unii či jednoho národního trhu, ale vzala v úvahu celé výrobní odvětví Unie.
(146)
Zúčastněné strany rovněž uváděly, že újma způsobená záporným vývojem spotřeby v Unii nebyla způsobena dumpingovým dovozem, ale došlo k ní v důsledku substituce. V tomto ohledu se uvádí, že záporný vývoj spotřeby v Unii mohl způsobit újmu výrobcům v Unii. Tato újma však byla prohloubena trvalým nárůstem dumpingového dovozu na zmenšující se trh. Jak je uvedeno výše, z nedávného oživení spotřeby Unie těžil výlučně dumpingový dovoz, zatímco výrobci Unie nemohly dosáhnout nárůstu svého objemu prodeje.
3.4. Strukturální problémy výrobců Unie
(147)
Zúčastněné strany uváděly skutečnost, že společnost Georg Fischer („GF“) i přes své vyšší ceny byla i nadále zisková, zatímco jiní výrobci v Unii nedosáhli úspěšných výsledků, což svědčí o tom, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale strukturální problémy. Nepříznivými dopady však byla postižena i společnost GF, neboť ztratila podíl na trhu a určitou část ze své ziskové marže. Došlo u ní k poklesu zaměstnanosti, jakož i k poklesu výroby. Tvrzení, že společnost GF újmu neutrpěla, tudíž nelze přijmout.
(148)
Tlaku na ceny vyvolanému dumpingovým dovozem byli dále vystaveni všichni výrobci v Unii, včetně společnosti GF.
(149)
Obdobně zúčastněné strany uváděly, že újmu nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné příčiny, neboť společnost Berg Montana, bulharská dceřiná společnost skupiny ATUSA, rovněž i nadále vykazovala ziskovost. Společnost Berg Montana však byla rovněž nepříznivě dotčena čínským dovozem, neboť u ní došlo ke značnému poklesu výroby, využití kapacity a zaměstnanosti. Vzhledem k tomu, že většina prodeje společnosti Berg Montana směřuje spřízněným společnostem v rámci skupiny ATUSA, není možné tuto záležitost posuzovat výlučně pohledem na ziskovost společnosti Berg Montana, aniž by byly vzaty v úvahu finanční výsledky celé skupiny, neboť ziskovost společnosti Berg Montana je ovlivněna cenovými přesuny, přičemž ve skutečnosti vykazuje skupina ATUSA celkově ztrátu. Tvrzení, že společnost Berg Montana újmu neutrpěla, tudíž rovněž nelze přijmout.
(150)
Je možné tvrdit, že 9% pokles produktivity práce mezi rokem 2008 a obdobím šetření, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění, svědčí o strukturálním problému. K tomuto poklesu však došlo v období, v němž výrobní odvětví Unie snížilo celkově pracovní sílu o 36 % a výrobu o 41 %. Tato snížení svědčí o tom, že výrobci v Unii byli neustále nuceni přizpůsobovat své činnosti tržnímu tlaku, který byl vyvoláván dumpingovým dovozem a dočasným oslabením poptávky. S ohledem na tyto nepříznivé hospodářské podmínky lze považovat 9% snížení produktivity práce za velmi mírné.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(151)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz ze dvou dotčených zemí v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(152)
Analyzovány byly rovněž jiné faktory, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této záležitosti bylo zjištěno, že dovoz z dalších třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj spotřeby v Unii pravděpodobně nedosáhly takového významu, aby mohly přerušit příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v období šetření.
(153)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z ČLR a Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(154)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení posouzen pravděpodobný dopad možných opatření na všechny strany, které jsou účastníky tohoto řízení, jakož i pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření, a to na základě veškerých předložených důkazů.
2. Výrobní odvětví Unie
(155)
Všichni známí výrobci v Unii podporují uložení antidumpingových opatření. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu, a rovněž i finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(156)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(157)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(158)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Dovozci
(159)
Jak je uvedeno výše ve 31. bodě odůvodnění, v rámci vyšetřování spolupracovalo 32 dovozců, kteří nejsou ve spojení, jejichž dovoz představuje přibližně 45 % celkového dovozu ze dvou dotčených zemí. Dovozci jsou obecně proti uložení antidumpingových opatření. Ve většině případů se však dopad opatření jeví jako nízký. V řadě případů však z hlediska veškerých podnikatelských činností dovozce představuje dotčený výrobek pouze menšinový podíl. Někteří dovozci rovněž již nakoupili fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem z jiných zdrojů a dovozci, kteří v současnosti nakupují pouze ze dvou dotčených zemí, mohou rovněž využít jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců významné nepříznivé dopady.
4. Uživatelé
(160)
Jak je uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem se používají zejména v plynových, vodních a topných rozvodech obytných a jiných budov. Fitinky z kujné (tvárné) litiny se závitem tedy používají převážně instalatéři. V rámci šetření však nespolupracovala žádná sdružení uživatelů či spotřebitelů. Hodnota fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem rovněž představuje pouze malou část celkových nákladů na rozvody plynu, vody či topné soustavy. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem uživatelů významné nepříznivé dopady.
(161)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
5. Aspekty hospodářské soutěže
(162)
Zúčastněné strany tvrdí, že v případě zavedení antidumpingových opatření se na trhu Unie může vytvořit duopol, který by byl ovládán dvěma hlavními žadateli, tj. společností ATUSA a GF. V této souvislosti by mělo být nejprve uvedeno, že stávající podíl těchto dvou skupin na trhu je po porovnání malý, neboť údajný „duopol“ by zaujímal podíl na trhu o poměrně umírněné velikosti 30 %. To by mělo být srovnáno s podílem dvou dotčených zemí na trhu, který dosahuje 52,7 %, zatímco dovoz z jiných třetích zemí představuje podíl na trhu o velikosti 8,4 %. Další výrobci v Unii rovněž zaujímají podíl na trhu o velikosti 7,5 %.
(163)
Účelem antidumpingového cla dále není zakázat veškerý dovoz, ale obnovit rovné podmínky. Je třeba uvést, že předcházející opatření, která platila v období 2000 až 2005, dovoz nezastavila. ČLR naopak vyvážela v letech 2002, 2003 a 2004 vyšší množství než před uložením opatření, kterým bylo antidumpingové clo ve výši 49,4 %. Skutečnost, že na trhu Unie působí značné množství aktérů, kromě toho svědčí o tom, že riziko duopolu zabraňujícího hospodářské soutěži, jenž by ovládl trh Unie, je velmi nízké.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz fitinek z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejících z ČLR a Thajska.
H. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(165)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem ze dvou dotčených zemí.
(166)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobcům v Unii.
(167)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobcům v Unii umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohli v tomto odvětví výrobci tohoto druhu výrobku přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu.
(168)
V předcházejícím šetření, které se týkalo totožného výrobku, byl tento přiměřený zisk stanoven na úrovni 7 % (9). Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii zařazení do vzorku tento zisk na počátku posuzovaného období mohli dosáhnout, nic nenasvědčuje tomu, že by toto ziskové rozpětí nebylo již přiměřené.
(169)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobcům v Unii. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí ve výši 7 % k výrobním nákladům.
(170)
Nezbytné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny s váženým průměrem ceny nepůsobící újmu obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Všechny rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly pak vyjádřeny jako procento vážené průměrné dovozní CIF hodnoty.
2. Prozatímní opatření
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření z dovozu pocházejícího z ČLR a Thajska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(172)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro všechny ostatní společnosti bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(173)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(174)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
(175)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(176)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název není konkrétně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(177)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (10) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(178)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(179)
Pokud však v případě Thajska posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(180)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současnosti kódu KN ex 7309 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Všechny ostatní společnosti
67,8 %
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Všechny ostatní společnosti
39,7 %
B 999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
RÈGLEMENT (UE) No 1071/2012 DE LA COMMISSION
du 14 novembre 2012
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations d’accessoires de tuyauterie filetés, moulés, en fonte malléable, originaires de la République populaire de Chine et de Thaïlande
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après le «règlement de base»), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Ouverture
(1)
Le 16 février 2012, la Commission européenne (ci-après dénommée «Commission») a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après l’«avis d’ouverture»), l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations dans l’Union d’accessoires de tuyauterie filetés, moulés, en fonte malléable, originaires de la République populaire de Chine (ci-après la «RPC»), de Thaïlande et d’Indonésie (ci-après les «pays concernés»).
(2)
La procédure a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 3 janvier 2012 par le Comité de défense de l’industrie des accessoires de tuyauterie en fonte malléable de l’Union européenne (ci-après le «plaignant») au nom de producteurs représentant plus de 50 % de la production totale d’accessoires de tuyauterie filetés, moulés, en fonte malléable (ci-après les «accessoires filetés en fonte malléable») de l’Union. La plainte contenait des éléments de preuve attestant à première vue l’existence d’un dumping sur ledit produit et du préjudice important en résultant. Ces éléments ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une enquête.
2. Parties concernées par la procédure
(3)
La Commission a officiellement informé le plaignant, les producteurs de l’Union, les producteurs-exportateurs, les importateurs indépendants, les utilisateurs et les représentants des pays exportateurs de l’ouverture de l’enquête. Elle a également informé les producteurs en Argentine, car ce pays a été envisagé comme pays analogue éventuel. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(4)
Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(5)
Compte tenu du nombre élevé de producteurs-exportateurs chinois, de producteurs de l’Union et d’importateurs indépendants, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage, conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, l’ensemble des producteurs-exportateurs de la RPC, des producteurs de l’Union et des importateurs indépendants ont été invités à se faire connaître et à fournir, comme indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées aux accessoires filetés en fonte malléable (tels qu’ils sont définis à la section B ci-dessous) au cours de la période comprise entre le 1er janvier 2011 et le 31 décembre 2011. Le recours à l’échantillonnage n’a pas été envisagé pour les producteurs-exportateurs des deux autres pays concernés, à savoir la Thaïlande et l’Indonésie.
(6)
Afin de permettre aux producteurs-exportateurs de la RPC qui le souhaitaient de présenter une demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou de traitement individuel, la Commission a envoyé des formulaires de demande aux producteurs-exportateurs notoirement concernés, de même qu’aux autorités chinoises. Deux sociétés ont sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché au titre de l’article 2, paragraphe 7, du règlement de base et quatre ont déposé une demande de traitement individuel au titre de l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base.
(7)
La Commission a officiellement communiqué les conclusions relatives au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché aux producteurs-exportateurs chinois concernés, aux autorités de la RPC et au plaignant. Elle leur a également donné la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit.
(8)
En ce qui concerne les producteurs de l’Union et, ainsi que cela est dûment expliqué au considérant 29, six producteurs de l’Union ont fourni les informations demandées et ont accepté d’être inclus dans un échantillon. Sur la base des informations reçues des producteurs de l’Union ayant coopéré, la Commission a sélectionné un échantillon de trois producteurs de l’Union en se fondant sur le volume de leurs ventes.
(9)
Comme expliqué au considérant 31, 33 importateurs indépendants ont fourni les informations demandées et ont accepté d’être inclus dans l’échantillon. Sur la base des informations reçues de ces parties, la Commission a sélectionné un échantillon de neuf importateurs en fonction de leur volume d’importations et de leur situation géographique dans l’Union. Étant donné que l’un de ces importateurs n’a pas répondu au questionnaire, l’échantillon final est composé des huit importateurs restants.
(10)
Ainsi qu’il est expliqué au considérant 30, 12 producteurs-exportateurs de la RPC ont fourni les informations demandées et ont accepté d’être inclus dans l’échantillon. Sur la base des informations reçues de ces parties, la Commission a sélectionné un échantillon de trois producteurs-exportateurs chinois affichant le volume d’exportations vers l’Union le plus élevé.
(11)
La Commission a envoyé un questionnaire aux trois producteurs de l’Union et aux trois producteurs-exportateurs chinois retenus dans l’échantillon, à trois producteurs-exportateurs thaïlandais et à trois producteurs-exportateurs indonésiens, ainsi qu’aux neuf importateurs indépendants retenus dans l’échantillon et à sept utilisateurs.
(12)
Des réponses au questionnaire ont été reçues de la part des trois producteurs de l’Union et des trois producteurs-exportateurs chinois retenus dans l’échantillon, de deux producteurs-exportateurs thaïlandais, d’un producteur-exportateur indonésien et de huit importateurs indépendants. Aucun des utilisateurs n’a répondu au questionnaire.
(13)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
producteurs de l’Union
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Espagne
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarie
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Autriche
b)
producteurs-exportateurs en RPC
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd, Yutian County, Hebei, RPC
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd, Pingyin, Shandong, RPC
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd, Jimo, Shandong, RPC
c)
producteurs-exportateurs en Thaïlande
-
Siam Fittings Co., Ltd, Samutsakorn, Thaïlande
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Thaïlande
d)
producteur-exportateur en Indonésie
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonésie
e)
importateurs indépendants dans l’Union
-
Crane Limited, Ipswich, Royaume-Uni
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Allemagne
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Allemagne
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Pays-Bas
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio (MB), Italie
(14)
Compte tenu de la nécessité d’établir une valeur normale pour les producteurs-exportateurs chinois auxquels le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ne serait pas accordé, une visite de vérification visant à établir la valeur normale sur la base de données fournies par l’Inde, en tant que pays analogue, a été effectuée dans les locaux de la société suivante:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Pendjab, Inde
3. Période d’enquête et période considérée
(15)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er janvier 2011 et le 31 décembre 2011 (ci-après la «période d’enquête»). L’examen des tendances pertinentes aux fins de l’évaluation du préjudice a couvert la période comprise entre 2008 et la fin de la période d’enquête (ci-après la «période considérée»).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(16)
Le produit concerné, tel qu’il est décrit dans l’avis d’ouverture, correspond aux accessoires de tuyauterie filetés, moulés, en fonte malléable (ci-après le «produit concerné»), relevant actuellement du code NC ex 7307 19 10.
(17)
Les principales matières premières utilisées sont les déchets métalliques, le coke/l’électricité, le sable (pour le moulage) et le zinc (pour la galvanisation). La première étape du processus de fabrication consiste à fondre les déchets métalliques dans des cubilots. S’ensuivent le moulage et le coulage des diverses formes qui sont ensuite séparées en pièces distinctes. Les produits doivent subir un long traitement de recuit destiné à les rendre suffisamment malléables pour pouvoir être utilisés dans des applications exigeant, par exemple, une bonne résistance aux chocs et aux vibrations, ainsi que pour résister aux brusques changements de température. Les accessoires peuvent ensuite être galvanisés, si nécessaire. Le processus de fabrication se termine par le filetage des produits.
(18)
Les accessoires filetés en fonte malléable sont utilisés pour raccorder plusieurs tubes ou tuyaux, pour raccorder un conduit à un appareil, pour modifier le sens d’écoulement d’un fluide ou pour obturer un conduit. Les accessoires filetés en fonte malléable sont principalement utilisés dans les systèmes de distribution d’eau et de gaz, ainsi que dans les systèmes de chauffage des bâtiments résidentiels et non résidentiels. Ils sont également utilisés dans les systèmes de canalisation des raffineries de pétrole. Les accessoires en fonte malléable existent dans de nombreuses configurations, les plus courantes étant les coudes à 90 degrés, les pièces en T, les raccords, les croix et les manchons. Ils sont produits en deux types: noir (non galvanisé) et galvanisé.
2. Produit similaire
(19)
Il a été établi que le produit concerné et le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur de la RPC, de la Thaïlande et de l’Indonésie, et sur le marché intérieur de l’Inde, qui a servi de pays analogue, ainsi que le produit fabriqué et vendu dans l’Union par l’industrie de l’Union présentent les mêmes caractéristiques physiques et techniques essentielles. En conséquence, ces produits sont provisoirement considérés comme similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
(20)
Des revendications ont été formulées à l’égard de la définition du produit, le plus souvent par des importateurs mais également par les autorités d’un État membre. Ces revendications sont traitées individuellement ci-après.
(21)
Un importateur a fait valoir que les «accessoires galvanisés électrolytiquement» devraient être exclus de la définition des accessoires filetés en fonte malléable. Il a allégué que la production d’accessoires galvanisés électrolytiquement nécessite des étapes de production additionnelles après le filetage, comme le lavage et une galvanisation électrolytique supplémentaire. Celles-ci apportent vraisemblablement un certain nombre d’améliorations qualitatives et d’avantages par rapport aux accessoires ordinaires. Néanmoins, il est évident que les accessoires galvanisés électrolytiquement sont parfaitement interchangeables avec les accessoires ordinaires et qu’ils présentent, par conséquent, les mêmes caractéristiques physiques et techniques essentielles. Ils sont donc considérés comme relevant de la définition du produit concerné.
(22)
Le même importateur importe des corps de raccords à compression, qu’il assemble ensuite avec d’autres pièces pour produire des raccords à compression finis. Il a soulevé la question de savoir si les corps de raccords à compression relèvent de la définition du produit concerné. Bien que ces éléments ressemblent à des raccords et qu’ils soient filetés, ils ne peuvent pas être directement utilisés pour raccorder des conduits (ils doivent d’abord être assemblés avec d’autres éléments pour former un raccord opérationnel). Tout en étant plus chers, ils sont interchangeables avec d’autres raccords filetés, dans la mesure où ils sont également utilisés pour raccorder des tubes et des tuyaux; il convient toutefois de noter qu’ils sont principalement mis en œuvre lors d’opérations de réparation plutôt que sur de nouvelles installations. Il est donc provisoirement conclu que les raccords à compression et leurs corps relèvent de la définition du produit concerné.
(23)
Certaines parties ont fait valoir que les accessoires en fonte malléable fabriqués et vendus par les producteurs de l’Union ne pouvaient pas être considérés comme comparables à ceux produits et exportés vers l’Union par les pays exportateurs concernés, dans la mesure où le matériau utilisé pour les produits fabriqués dans l’Union était, en général, de qualité «cœur blanc», tandis que celui utilisé pour les produits exportés était de qualité «cœur noir».
(24)
Ainsi qu’il a déjà été conclu dans le règlement (CE) no 1784/2000 du Conseil (3) en ce qui concerne le même produit, l’enquête a provisoirement montré que le marché ne perçoit pas différemment les accessoires à cœur blanc et ceux à cœur noir car, à l’exception de la teneur en carbone, ils présentent des caractéristiques très proches et sont destinés aux mêmes utilisations finales, si bien qu’ils sont interchangeables. Cet aspect est confirmé par le fait que les importateurs/négociants qui achètent aussi bien des accessoires en fonte malléable à cœur noir originaires des pays concernés que des accessoires en fonte malléable à cœur blanc produits par l’industrie de l’Union les vendent aux utilisateurs sans faire la distinction entre les deux types de matériau. Quant aux utilisateurs, l’enquête a confirmé qu’ils ne font pas réellement de différence entre les accessoires en fonte malléable à cœur blanc et ceux à cœur noir.
(25)
En outre, tant les accessoires en fonte à cœur blanc que les accessoires en fonte à cœur noir figurent dans la norme européenne EN 10242 et dans la norme internationale ISO 49 qui définissent les critères de conception et de performance des accessoires en fonte malléable. En ce qui concerne, notamment, la qualité du matériau utilisé, les deux qualités (cœur blanc et cœur noir) sont admises.
(26)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que les accessoires en fonte malléable à cœur blanc fabriqués et vendus par une partie des producteurs de l’Union devraient être considérés comme un produit comparable aux accessoires en fonte malléable à cœur noir produits et exportés vers l’Union par les pays exportateurs concernés.
(27)
Un importateur importe des quantités limitées d’accessoires non finis qui ne sont pas filetés, le filetage étant réalisé ultérieurement par l’importateur. Dans la mesure où les produits importés ne sont pas filetés, ils ne sont pas considérés comme relevant de la définition du produit concerné.
(28)
Les autorités de l’un des États membres ont souligné le fait que, selon les notes explicatives de la nomenclature combinée (4), les termes «fonte malléable» couvrent également la fonte à graphite sphéroïdal (identique à la fonte ductile). Bien qu’aucune des parties intéressées n’ait signalé la vente d’accessoires filetés en fonte ductile au cours de la période d’enquête, il est évident que ce type de vente a pu avoir lieu. Étant donné que ces accessoires présentent les mêmes caractéristiques physiques essentielles que les accessoires filetés en fonte malléable concernés par l’enquête, il est jugé opportun de préciser que les produits en fonte ductile entrent dans le champ d’application de la procédure et des mesures.
C. ÉCHANTILLONNAGE
1. Échantillonnage des producteurs de l’Union
(29)
Conformément à l’article 17 du règlement de base, la Commission a sélectionné un échantillon sur la base du plus grand volume représentatif de ventes d’accessoires filetés en fonte malléable à des clients indépendants dans l’Union sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible. L’échantillon sélectionné se compose de trois producteurs appartenant à deux groupes de sociétés, qui représentent 81 % du volume des ventes d’accessoires filetés en fonte malléable à destination des clients indépendants dans l’Union réalisées par les six producteurs de l’Union connus pour fabriquer le produit similaire. Conformément à l’article 17, paragraphe 2, du règlement de base, tous les producteurs de l’Union et le plaignant ont été consultés, et toutes les parties intéressées ont été invitées à présenter leurs observations sur l’échantillon proposé. Aucune observation n’a été formulée en ce qui concerne la composition de l’échantillon.
2. Échantillonnage des producteurs-exportateurs de la RPC
(30)
Conformément à l’article 17 du règlement de base, la Commission a sélectionné un échantillon sur la base du plus grand volume d’exportations représentatif sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible. Douze producteurs-exportateurs représentant 51 % des exportations chinoises vers l’Union au cours de la période d’enquête ont fourni les informations demandées dans l’annexe A de l’avis d’ouverture en vue de la constitution de l’échantillon. L’échantillon sélectionné se compose de trois sociétés représentant 88 % du volume des exportations, en provenance de la RPC et à destination de l’Union, réalisées par les parties ayant coopéré. Conformément à l’article 17, paragraphe 2, du règlement de base, tous les producteurs-exportateurs concernés et les autorités chinoises ont été consultés. Aucune observation n’a été formulée en ce qui concerne la composition de l’échantillon.
3. Échantillonnage des importateurs indépendants
(31)
Conformément à l’article 17 du règlement de base, la Commission a sélectionné un échantillon sur la base du plus grand volume représentatif d’importations dans l’Union sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible, ainsi que de la situation géographique des entreprises. Au total, 33 importateurs indépendants ont soumis à la Commission les informations demandées dans l’annexe B de l’avis d’ouverture en vue de la constitution de l’échantillon. L’échantillon initialement sélectionné se composait de six importateurs établis dans cinq États membres et représentant 59 % des importations dans l’Union d’accessoires filetés en fonte malléable réalisées par les importateurs ayant coopéré. Conformément à l’article 17, paragraphe 2, du règlement de base, tous les importateurs ont été consultés. Des observations ayant été faites, trois autres sociétés ont été ajoutées à l’échantillon, ce qui a conduit à l’obtention d’un échantillon de neuf importateurs établis dans six États membres et représentant 67 % des importations dans l’Union d’accessoires filetés en fonte malléable réalisées par les importateurs ayant coopéré. Aucune autre observation n’a été reçue à propos de l’échantillon élargi. Étant donné que l’un de ces importateurs n’a pas répondu au questionnaire, l’échantillon final est composé des huit importateurs restants.
D. DUMPING
1. République populaire de Chine
1.1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(32)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, dans le cas d’enquêtes antidumping concernant des importations en provenance de la RPC, la valeur normale est déterminée conformément à l’article 2, paragraphes 1 à 6, dudit règlement, pour les producteurs dont il a été constaté qu’ils satisfaisaient aux critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement.
(33)
Brièvement, et par souci de clarté uniquement, ces critères sont rappelés ci-après:
1.
les décisions des entreprises sont arrêtées en tenant compte des signaux du marché, sans intervention significative de l’État, et les coûts reflètent les valeurs du marché;
2.
les entreprises utilisent un seul jeu de documents comptables de base, qui font l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes internationales et qui sont utilisés à toutes fins;
3.
il n’existe aucune distorsion importante induite par l’ancien système d’économie planifiée;
4.
la sécurité juridique et la stabilité sont garanties par des lois sur la faillite et la propriété;
5.
les opérations de change sont exécutées au taux du marché.
(34)
Deux producteurs-exportateurs ont sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base et ont renvoyé un formulaire de demande à cet effet dans le délai imparti.
(35)
La Commission a recherché toutes les informations jugées nécessaires et vérifié, dans les locaux des sociétés en question, toutes les données communiquées dans les demandes de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(36)
La vérification a permis d’établir que les deux producteurs-exportateurs ayant sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ne remplissaient pas les critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base.
(37)
Les comptes certifiés des deux exportateurs ne respectaient pas les normes comptables internationales et les comptes certifiés de l’un d’entre eux étaient même incomplets, puisqu’ils ne comportaient pas de tableau des flux de trésorerie. Il est par conséquent évident que ces exportateurs ne remplissent pas le critère 2.
(38)
Un exportateur n’a pas pu démontrer que le capital versé lors de sa privatisation avait été correctement évalué et l’autre exportateur a bénéficié d’avantages de l’État, principalement sous la forme d’un taux d’imposition préférentiel. Les deux exportateurs ne remplissent donc pas le critère 3.
(39)
Une des sociétés ayant sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché a formulé des observations au sujet des informations communiquées. Elle n’a contesté aucune de ces informations, mais a soulevé trois questions principales dans ses observations.
(40)
Premièrement, elle a fait valoir que la détermination du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché était illégale, puisqu’elle avait été effectuée près de deux mois après l’expiration du délai réglementaire. À cet égard, il y a lieu d’observer que ce retard a essentiellement été dû au fait que les visites de vérification en vue de l’octroi dudit statut n’avaient pas pu être réalisées plus tôt pour cause d’indisponibilité des exportateurs chinois à ce moment-là. Il convient de souligner que la date à laquelle est intervenue la détermination n’a eu aucune incidence sur le résultat.
(41)
Deuxièmement, elle a allégué que la non-conformité des comptes certifiés reposait exclusivement sur des motifs de forme. En outre, elle a avancé qu’«une pratique comptable qui n’est pas pleinement conforme aux normes IAS ne constitue pas une violation du deuxième critère d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché tant qu’elle n’affecte pas les résultats financiers de la société.» À cet égard, il est intéressant de souligner que le critère 2 ne fait aucunement référence aux résultats financiers de la société. L’argument est dès lors dénué de fondement. Le critère pertinent, à savoir l’utilisation de «documents comptables qui font l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes internationales», est en effet une exigence formelle. Il est cependant utile de mentionner que toutes les violations revêtaient une portée significative en raison du niveau des montants en cause ou de la gravité de la violation (à savoir qu’une analyse obligatoire n’avait tout simplement pas été effectuée).
(42)
Enfin, il a été affirmé que les avantages conférés sous la forme d’un taux d’imposition préférentiel n’avaient pas été invoqués par le passé pour refuser le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. À cet égard, il est observé que chaque cas est apprécié sur la base de ses caractéristiques propres. Au regard du critère 3 d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, il est examiné si les exportateurs chinois font l’objet de distorsions importantes induites par l’ancien système d’économie planifiée. Tel est le cas en l’espèce en ce qui concerne les avantages de l’État, qui ont essentiellement été octroyés sous la forme d’un taux d’imposition préférentiel. Les observations générales telles que celles formulées par l’exportateur chinois ne sont donc pas suffisamment étayées.
(43)
En conclusion, il n’a pas été établi que les critères 2 et 3 d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché étaient remplis par l’un ou l’autre des producteurs-exportateurs. Par conséquent, ce statut ne peut être accordé à ces sociétés.
1.2. Traitement individuel
(44)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, un droit applicable à l’échelle nationale est établi, s’il y a lieu, pour les pays relevant dudit article, sauf dans les cas où les sociétés en cause sont en mesure de prouver qu’elles remplissent tous les critères énoncés à l’article 9, paragraphe 5, dudit règlement.
(45)
Brièvement, et par souci de clarté uniquement, ces critères sont rappelés ci-après:
1.
dans le cas d’entreprises contrôlées entièrement ou partiellement par des étrangers ou d’entreprises communes, les exportateurs sont libres de rapatrier les capitaux et les bénéfices;
2.
les prix à l’exportation, les quantités exportées et les modalités de vente sont décidés librement;
3.
la majorité des actions appartient à des particuliers. Les fonctionnaires d’État figurant dans le conseil d’administration ou occupant des postes clés de gestion sont en minorité ou la société est suffisamment indépendante de l’intervention de l’État;
4.
les opérations de change sont exécutées au taux du marché;
5.
l’intervention de l’État n’est pas de nature à permettre le contournement de mesures si les exportateurs bénéficient de taux de droit individuels.
(46)
Les producteurs-exportateurs qui ne remplissaient pas les critères d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, ainsi que le troisième producteur inclus dans l’échantillon, ont sollicité un traitement individuel. Sur la base des informations disponibles, il a été provisoirement établi que tous les producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon remplissaient les conditions énoncées à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base et pouvaient donc bénéficier d’un traitement individuel.
1.3. Pays analogue
(47)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale pour les producteurs-exportateurs ne bénéficiant pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché est déterminée sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays tiers à économie de marché (ci-après le «pays analogue»).
(48)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission a exprimé son intention d’utiliser l’Argentine comme pays analogue approprié aux fins de la détermination de la valeur normale pour la RPC et a invité les parties concernées à soumettre leurs observations sur le choix de ce pays.
(49)
Un certain nombre d’exportateurs et d’importateurs ont présenté des observations sur le choix du pays analogue, faisant valoir que l’Argentine ne serait pas un pays analogue approprié, notamment en raison du faible niveau de concurrence et du niveau élevé des prix en résultant sur le marché intérieur argentin. De fait, des éléments indiquent que trois producteurs nationaux se partagent la majeure partie du marché argentin. Selon les statistiques nationales, le volume des importations sur le marché argentin est négligeable, puisque les principaux fournisseurs étrangers que sont traditionnellement le Brésil et la Chine sont soumis à des droits antidumping élevés.
(50)
Les mêmes exportateurs et importateurs ont suggéré que la Thaïlande, l’Inde et l’Indonésie seraient des pays analogues plus appropriés. Afin de tenir compte des observations formulées par les parties intéressées, la coopération des producteurs argentins et indiens a été sollicitée, à la suite de quoi un producteur argentin et un producteur indien ont accepté de coopérer.
(51)
L’analyse de leurs réponses a montré que les prix intérieurs communiqués par le seul producteur argentin ayant coopéré étaient, de fait, très élevés et nettement supérieurs aux prix de vente des producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon, ainsi qu’à leur prix non préjudiciable.
(52)
D’un autre côté, il s’est avéré que le marché indien était hautement concurrentiel, puisqu’il comptait, selon les estimations, pas moins de 300 producteurs. En conséquence, les prix intérieurs communiqués par l’exportateur indien ayant coopéré peuvent être considérés comme raisonnables.
(53)
La Thaïlande et l’Indonésie sont impliquées dans la même enquête, mais le nombre de producteurs opérant dans ces pays est très limité, ce qui fait que leurs marchés intérieurs sont moins concurrentiels que celui de l’Inde. Il est par conséquent provisoirement conclu que l’Inde constitue un pays analogue approprié conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
1.4. Valeur normale
(54)
Étant donné qu’aucun exportateur chinois inclus dans l’échantillon n’a obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, la valeur normale a été déterminée conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, en utilisant l’Inde comme pays tiers à économie de marché analogue.
(55)
Il a d’abord été établi, pour chaque producteur-exportateur concerné, si le volume total des ventes d’accessoires filetés en fonte malléable réalisées par le producteur du pays analogue sur son marché intérieur était représentatif, c’est-à-dire si le volume total de ces ventes représentait au moins 5 % du volume total des ventes à l’exportation du produit concerné vers l’Union réalisées par chaque producteur-exportateur pendant la période d’enquête. Tel était le cas le cas pour deux des trois producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon.
(56)
Ensuite, il a été procédé à l’identification des types de produit vendus sur le marché intérieur par les sociétés du pays analogue ayant des ventes intérieures globalement représentatives qui étaient identiques ou directement comparables aux types vendus à l’exportation vers l’Union.
(57)
Pour chaque type de produit vendu par le producteur du pays analogue sur son marché intérieur et considéré comme directement comparable au type d’accessoires filetés en fonte malléable vendu à l’exportation vers l’Union par les producteurs-exportateurs, il a été établi si les ventes intérieures étaient suffisamment représentatives. Les ventes intérieures d’un type de produit particulier ont été considérées comme suffisamment représentatives lorsque le volume des ventes intérieures de ce type de produit à des clients indépendants pendant la période d’enquête représentait au moins 5 % du volume total des ventes du type de produit comparable exporté vers l’Union par le producteur-exportateur.
(58)
La Commission a ensuite examiné si, pour le producteur du pays analogue, les ventes de chaque type du produit similaire réalisées sur le marché intérieur en quantités représentatives pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales. À cet effet, la proportion de ventes bénéficiaires à des clients indépendants sur le marché intérieur pendant la période d’enquête a été établie pour chaque type de produit.
(59)
Lorsque le volume des ventes d’un type de produit, effectuées à un prix de vente net égal ou supérieur au coût de production calculé, représentait plus de 80 % du volume total des ventes du type de produit en question et lorsque le prix de vente moyen pondéré de ce type de produit était égal ou supérieur au coût de production, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix intérieur réel. Ce prix a été calculé comme la moyenne pondérée des prix de l’ensemble des ventes intérieures de ce type de produit pendant la période d’enquête.
(60)
Lorsque le volume des ventes bénéficiaires d’un type de produit représentait 80 % ou moins du volume total des ventes de ce type ou lorsque le prix moyen pondéré de ce type était inférieur au coût de production, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix intérieur réel, calculé comme la moyenne pondérée des seules ventes bénéficiaires de ce type de produit.
(61)
Lorsque tous les types de produits étaient vendus à perte, il a été considéré qu’ils n’étaient pas vendus au cours d’opérations commerciales normales.
(62)
Pour les types de produit n’ayant pas été vendus au cours d’opérations commerciales normales, ainsi que pour ceux n’ayant pas été vendus en quantités représentatives sur le marché intérieur, la valeur normale a dû être construite.
(63)
Pour construire la valeur normale, la moyenne pondérée des frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux encourus et le bénéfice moyen pondéré réalisé sur les ventes intérieures du produit similaire effectuées par le seul producteur ayant coopéré dans le pays analogue, au cours d’opérations commerciales normales pendant la période d’enquête, ont été ajoutés à ses propres coûts moyens de production au cours de la même période. Pour tout type de produit vendu en quantités non représentatives sur le marché intérieur, le bénéfice moyen pondéré et les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux encourus au cours d’opérations commerciales normales ont été utilisés pour construire la valeur normale. Le cas échéant, les coûts de production et les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ont été ajustés avant d’être utilisés pour déterminer si les ventes avaient été effectuées au cours d’opérations commerciales normales et pour construire les valeurs normales.
1.5. Prix à l’exportation
(64)
Étant donné que les producteurs inclus dans l’échantillon se sont vu accorder un traitement individuel et ont effectué des ventes à l’exportation du produit concerné à destination de l’Union directement auprès de clients indépendants dans l’Union, le prix à l’exportation a été établi conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, c’est-à-dire sur la base des prix à l’exportation réellement payés ou à payer.
1.6. Comparaison
(65)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été effectuée sur une base départ usine.
(66)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
(67)
Des ajustements appropriés ont été opérés au titre des différences dans les caractéristiques physiques, les impôts indirects, les coûts de transport, d’assurance, de manutention, de chargement et coûts accessoires, les coûts d’emballage, le coût du crédit, les commissions et les frais bancaires, dans tous les cas où ils se sont révélés raisonnables, précis et étayés par des éléments de preuve vérifiés.
1.7. Marges de dumping
(68)
Pour les sociétés de l’échantillon, la valeur normale moyenne pondérée de chaque type de produit similaire établie pour le pays analogue a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type de produit concerné correspondant, conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(69)
Sur cette base, les marges moyennes pondérées provisoires de dumping, exprimées en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union et avant dédouanement, sont les suivantes:
Société
Marge de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
La marge moyenne pondérée de dumping des producteurs-exportateurs ayant coopéré qui ne sont pas inclus dans l’échantillon a été calculée conformément aux dispositions de l’article 9, paragraphe 6, du règlement de base. Cette marge a été calculée sur la base des marges établies pour les producteurs-exportateurs retenus dans l’échantillon.
(71)
Sur cette base, la marge de dumping calculée pour les sociétés ayant coopéré non incluses dans l’échantillon a été provisoirement fixée à 42,3 %.
(72)
En ce qui concerne tous les autres producteurs-exportateurs de la RPC, les marges de dumping ont été établies sur la base des données disponibles, conformément à l’article 18 du règlement de base. À cette fin, le niveau de coopération a d’abord été établi en comparant le volume des exportations vers l’Union déclaré par les producteurs-exportateurs ayant coopéré aux statistiques d’importations correspondantes d’Eurostat.
(73)
Étant donné que les producteurs-exportateurs ayant coopéré réalisaient plus de 50 % de l’ensemble des exportations chinoises à destination de l’Union et que le secteur d’activité se révèle fragmenté en raison du nombre élevé de producteurs-exportateurs en RPC, le niveau de coopération peut être considéré comme élevé. Étant donné que rien ne permettait de penser qu’un producteur-exportateur s’était délibérément abstenu de coopérer, la marge résiduelle de dumping a été fixée au niveau de la marge la plus élevée établie pour une société de l’échantillon. Cela a été jugé approprié dans la mesure où aucun élément n’indiquait que les sociétés n’ayant pas coopéré pratiquaient le dumping à un niveau inférieur et où cela permettait d’assurer l’efficacité d’éventuelles mesures.
(74)
Sur cette base, les marges moyennes pondérées provisoires de dumping, exprimées en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union et avant dédouanement, sont les suivantes:
Société
Marge de dumping
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Autres sociétés ayant coopéré
42,3 %
Toutes les autres sociétés
67,8 %
2. Thaïlande et Indonésie
2.1. Valeur normale
(75)
Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a d’abord déterminé, pour chacun des producteurs-exportateurs ayant coopéré, si les ventes intérieures du produit similaire étaient représentatives, c’est-à-dire si le volume total de ces ventes représentait au moins 5 % du volume total des ventes à l’exportation du produit concerné vers l’Union. L’enquête a établi que les ventes intérieures du produit similaire étaient représentatives pour tous les producteurs-exportateurs thaïlandais et indonésiens ayant coopéré.
(76)
La Commission a ensuite recensé les types de produits vendus sur le marché intérieur par les sociétés ayant des ventes intérieures globalement représentatives qui étaient identiques ou directement comparables aux types vendus à l’exportation vers l’Union.
(77)
Pour chaque type de produit similaire vendu sur le marché intérieur par les producteurs-exportateurs et considéré comme comparable au type de produit concerné vendu à l’exportation vers l’Union, il a été déterminé si les ventes intérieures étaient suffisamment représentatives au regard de l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base. Les ventes intérieures d’un type particulier de produit ont été considérées comme suffisamment représentatives lorsque le volume des ventes intérieures de ce type de produit à des clients indépendants pendant la période d’enquête représentait au moins 5 % du volume total des ventes du type de produit comparable exporté vers l’Union.
(78)
La Commission a ensuite examiné si les ventes intérieures, en quantités représentatives, de chaque type de produit similaire pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. À cet effet, la proportion de ventes bénéficiaires à des clients indépendants sur le marché intérieur pendant la période d’enquête a été établie pour chaque type de produit.
(79)
Lorsque le volume des ventes d’un type de produit effectuées à un prix de vente net égal ou supérieur au coût de production calculé représentait plus de 80 % du volume total des ventes du type de produit en question et lorsque le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût unitaire, la valeur normale, par type de produit, a été déterminée comme étant la moyenne pondérée de tous les prix de vente intérieurs du type en question.
(80)
Lorsque le volume des ventes bénéficiaires d’un type de produit représentait 80 % ou moins du volume total des ventes de ce type de produit ou lorsque le prix moyen pondéré de ce type était inférieur au coût unitaire, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix intérieur réel, calculé comme le prix moyen pondéré des seules ventes intérieures bénéficiaires du type en question.
(81)
Lorsque tous les types de produits étaient vendus à perte, il a été considéré qu’ils n’étaient pas vendus au cours d’opérations commerciales normales.
(82)
Pour les types de produit n’ayant pas été vendus au cours d’opérations commerciales normales, ainsi que pour ceux n’ayant pas été vendus en quantités représentatives sur le marché intérieur, la valeur normale a dû être construite.
(83)
Pour construire la valeur normale, la moyenne pondérée des frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux encourus et le bénéfice moyen pondéré réalisé sur les ventes intérieures du produit similaire effectuées par les producteurs-exportateurs concernés ayant coopéré, au cours d’opérations commerciales normales pendant la période d’enquête, ont été ajoutés à leurs propres coûts moyens de production au cours de la même période. Pour tout type de produit vendu en quantités non représentatives sur le marché intérieur, le bénéfice moyen pondéré et les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux encourus au cours d’opérations commerciales normales ont été utilisés pour construire la valeur normale.
2.2. Prix à l’exportation
(84)
Étant donné que toutes les ventes à l’exportation du produit concerné réalisées par les exportateurs thaïlandais et indonésiens ayant coopéré ont été effectuées auprès de clients indépendants dans l’Union, le prix à l’exportation a été établi conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, c’est-à-dire sur la base des prix à l’exportation réellement payés ou à payer.
2.3. Comparaison
(85)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été effectuée sur une base départ usine.
(86)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
(87)
Des ajustements appropriés ont été opérés au titre des différences relatives au stade commercial, aux coûts de transport, d’assurance, de manutention, de chargement et coûts accessoires, aux coûts d’emballage, au coût du crédit, aux commissions et aux frais bancaires, dans tous les cas où ils se sont révélés raisonnables, précis et étayés par des éléments de preuve vérifiés.
2.4. Marges de dumping
a) Thaïlande
(88)
Pour les deux sociétés thaïlandaises ayant coopéré, la valeur normale moyenne pondérée de chaque type de produit similaire a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type de produit concerné correspondant, conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(89)
Étant donné que le niveau de coopération a été jugé élevé (le volume des exportations des deux sociétés thaïlandaises ayant coopéré représentait plus de 80 % de l’ensemble des exportations thaïlandaises vers l’Union pendant la période d’enquête), la marge de dumping applicable à tous les autres producteurs-exportateurs thaïlandais a été fixée au niveau de la marge la plus élevée établie pour l’une des deux sociétés ayant coopéré.
(90)
Sur cette base, les marges moyennes pondérées provisoires de dumping applicables aux sociétés thaïlandaises, exprimées en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union et avant dédouanement, sont les suivantes:
Société
Marge de dumping
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Toutes les autres sociétés
50,7 %
b) Indonésie
(91)
Pour l’unique société ayant coopéré, la valeur normale moyenne pondérée de chaque type de produit similaire a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type de produit concerné correspondant, conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(92)
Étant donné que le niveau de coopération a été jugé élevé (le volume des exportations de l’unique société indonésienne ayant coopéré représentait plus de 80 % de l’ensemble des exportations indonésiennes vers l’Union pendant la période d’enquête), la marge de dumping applicable à tous les autres producteurs-exportateurs indonésiens a été fixée au niveau de la marge établie pour la société ayant coopéré.
(93)
Sur cette base, les marges moyennes pondérées provisoires de dumping, exprimées en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union avant dédouanement, sont les suivantes:
Société
Marge de dumping
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Toutes les autres sociétés
11,0 %
E. PRÉJUDICE
1. Production de l’Union
(94)
Au cours de la période d’enquête, le produit similaire était fabriqué par six producteurs dans l’Union. Ainsi qu’il a été indiqué au considérant 29, l’échantillon sélectionné se composait de deux groupes de sociétés, formés de trois producteurs de l’Union, qui représentaient 81 % de la production totale de l’Union pour le produit similaire.
2. Définition de l’industrie de l’Union
(95)
Les six producteurs de l’Union qui fabriquaient le produit similaire au cours de la période d’enquête constituent, au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base, l’industrie de l’Union et sont dénommés ci-après «industrie de l’Union».
3. Consommation de l’Union
(96)
La consommation de l’Union a été établie sur la base du volume des ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union et du volume des importations communiqué par Eurostat, ajustés selon les conclusions de l’enquête.
(97)
La consommation de l’Union a considérablement diminué (- 21 %) entre 2008 et 2009, avant d’augmenter de 12 points de pourcentage pour s’établir à un niveau inférieur de 9 % à la consommation enregistrée au début de la période considérée.
Consommation de l’Union (en tonnes)
2008
2009
2010
Période d’enquête
Consommation de l’Union
72 231
57 398
59 190
65 460
Indice
100
79
82
91
Sources:
données fournies dans la plainte, Eurostat et réponses aux questionnaires.
4. Importations en provenance des pays concernés
4.1. Évaluation cumulative des effets des importations en provenance des pays concernés
(98)
La Commission a examiné si les importations d’accessoires filetés en fonte malléable originaires des pays concernés devaient faire l’objet d’une évaluation cumulative, conformément à l’article 3, paragraphe 4, du règlement de base.
(99)
La marge de dumping établie en relation avec les importations en provenance de chacun des pays concernés était supérieure au seuil de minimis précisé à l’article 9, paragraphe 3, du règlement de base (voir les considérants 74, 90 et 93).
(100)
En ce qui concerne les volumes des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance d’Indonésie, il a été constaté qu’elles ne représentaient que 2,5 % environ de l’ensemble des importations du produit similaire à destination de l’Union pendant la période d’enquête. Par conséquent, elles peuvent être considérées comme n’ayant pas causé un préjudice important à l’industrie de l’Union au sens de l’article 9, paragraphe 3, du règlement de base ou des dispositions de l’accord antidumping de l’OMC (5).
(101)
Dans le même temps, l’enquête a établi, à ce stade provisoire, que la plupart des importations en provenance d’Indonésie pouvaient très bien avoir été déclarées de manière inexacte sous un autre code NC, à savoir le code 7307 99 10 au lieu du code 7307 19 10 habituellement utilisé pour les accessoires de tuyauterie filetés, moulés, en fonte malléable. Toutefois, la totalité ou une grande partie au moins de ces importations éventuellement mal déclarées sont déjà incluses dans le pourcentage de 2,5 % indiqué au considérant précédent.
(102)
À la lumière de ce qui précède, il a été provisoirement décidé de ne pas cumuler ces importations avec les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de Thaïlande et de la République populaire de Chine.
(103)
Les volumes des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de Thaïlande et de la République populaire de Chine ne peuvent pas être considérés comme négligeables, puisque leur part de marché atteignait 5,4 % et 47,3 %, respectivement, pendant la période d’enquête.
(104)
Il a provisoirement été jugé approprié de procéder à une évaluation cumulative compte tenu des conditions de concurrence comparables entre les produits importés de ces deux pays et le produit similaire fabriqué dans l’Union, qui sont écoulés par l’intermédiaire des mêmes circuits de vente et sont destinés aux mêmes catégories de clients. De fait, dans un certain nombre de cas, il a été montré que les produits importés de la RPC et de Thaïlande étaient vendus via les mêmes distributeurs.
(105)
Au vu de ce qui précède, il a été provisoirement considéré que tous les critères définis à l’article 3, paragraphe 4, du règlement de base étaient remplis. Les importations en provenance de Thaïlande et de la RPC ont donc fait l’objet d’une évaluation cumulative. Elles sont dénommées ci-après «importations en provenance des deux pays concernés».
4.2. Volume et part de marché des importations en provenance des deux pays concernés
(106)
Le volume des importations du produit concerné en provenance des deux pays concernés sur le marché de l’Union a augmenté de 15 % au cours de la période considérée. Après avoir initialement reculé de 16 % entre 2008 et 2009 en raison de la baisse de la consommation évoquée au considérant 97, il a sensiblement progressé (de 31 points de pourcentage) jusqu’à la période d’enquête.
Volume des importations dans l’Union (en tonnes)
2008
2009
2010
Période d’enquête
RPC
26 188
22 413
22 065
30 786
Indice
100
86
84
118
Thaïlande
3 723
2 681
3 331
3 485
Indice
100
72
89
94
Les deux pays concernés
29 911
25 094
25 396
34 271
Indice
100
84
85
115
Sources:
Eurostat et conclusions de l’enquête.
(107)
La part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des deux pays concernés a augmenté de 11 points de pourcentage, passant de 41,7 % à 52,7 % au cours de la période considérée. Cette progression s’est principalement produite entre 2010 et la période d’enquête, c’est-à-dire lors d’une période de reprise de la demande.
Part de marché dans l’Union
2008
2009
2010
Période d’enquête
RPC
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indice
100
108
103
129
Thaïlande
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indice
100
91
110
103
Les deux pays concernés
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indice
100
106
104
126
Sources:
données fournies dans la plainte, Eurostat et réponses aux questionnaires.
4.3. Prix des importations en provenance des deux pays concernés et sous-cotation des prix
a) Évolution des prix
(108)
Le tableau ci-dessous indique le prix moyen des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des deux pays concernés, à la frontière de l’Union, avant dédouanement, selon les informations communiquées par Eurostat. Au cours de la période considérée, le prix moyen des importations en provenance des deux pays concernés a constamment augmenté, affichant une progression totale de 14 %.
Prix des importations (en EUR/tonne)
2008
2009
2010
Période d’enquête
RPC
1 428
1 557
1 631
1 676
Indice
100
109
114
117
Thaïlande
2 126
2 208
2 036
2 148
Indice
100
104
96
101
Les deux pays concernés
1 515
1 626
1 679
1 721
Indice
100
107
111
114
Sources:
Eurostat.
b) Sous-cotation des prix
(109)
Une comparaison des prix «type à type» a été effectuée entre les prix de vente, pratiqués dans l’Union, par les producteurs-exportateurs et par les producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon. À cet effet, les prix facturés par les producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon à des clients indépendants ont été comparés aux prix facturés par les producteurs-exportateurs des deux pays concernés inclus dans l’échantillon. Des ajustements ont été opérés, si nécessaire, pour tenir compte des différences de stade commercial (notamment pour les ventes OEM) et des coûts encourus après l’importation.
(110)
La comparaison a montré que, pendant la période d’enquête, le produit concerné importé de Thaïlande et de la RPC a été vendu dans l’Union à des prix inférieurs de 25 % à 55 % à ceux pratiqués par l’industrie de l’Union.
5. Situation de l’industrie de l’Union
(111)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l’examen de l’incidence des importations faisant l’objet d’un dumping sur l’industrie de l’Union a comporté une évaluation de tous les facteurs économiques qui ont influé sur la situation de cette industrie durant la période considérée. Les données présentées ci-après se rapportent à l’ensemble de l’industrie de l’Union en ce qui concerne la production, les capacités de production, l’utilisation des capacités, les ventes et les parts de marché, et aux producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon pour ce qui est des autres indicateurs. En ce qui concerne les indicateurs portant sur les producteurs de l’échantillon, ce dernier ne comprenant que deux groupes de producteurs, les données agrégées réelles ne peuvent pas être rapportées dans les tableaux ci-dessous pour des raisons de confidentialité; seuls sont donc présentés les indices afin de donner la tendance de ces indicateurs.
5.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(112)
Les volumes de production de l’Union ont enregistré un net recul entre 2008 et 2009 (- 39 %) et, bien que déjà faibles, ont continué de légèrement diminuer par la suite, malgré une hausse de la consommation de 12 points de pourcentage les années suivantes, comme cela est indiqué au considérant 97.
Volume de production de l’Union (en tonnes)
Tous les producteurs
2008
2009
2010
Période d’enquête
Consommation de l’Union
55 726
33 780
32 303
32 646
Indice
100
61
58
59
Sources:
données fournies dans la plainte et réponses aux questionnaires.
(113)
Les capacités de production de l’industrie de l’Union ont reculé de 21 % au cours de la période considérée, principalement entre 2008 et 2009. Cette évolution s’explique essentiellement par la cessation d’activité de trois producteurs de l’Union au cours de la période considérée.
Capacités de production de l’Union (en tonnes)
Tous les producteurs
2008
2009
2010
Période d’enquête
Capacités de production
90 400
75 440
71 440
71 440
Indice
100
83
79
79
Sources:
données fournies dans la plainte et réponses aux questionnaires.
(114)
Malgré le recul des capacités de production, l’utilisation des capacités de l’industrie de l’Union a diminué de 26 %, principalement entre 2008 et 2009.
Utilisation des capacités de production de l’Union
Tous les producteurs
2008
2009
2010
Période d’enquête
Utilisation des capacités de production
62 %
45 %
45 %
46 %
Indice
100
73
73
74
Sources:
données fournies dans la plainte et réponses aux questionnaires.
5.2. Stocks
(115)
Le volume des stocks a diminué de 23 % au cours de la période considérée, reflétant ainsi le fléchissement des volumes de ventes et de production de l’industrie de l’Union.
Stocks (en tonnes)
Échantillon
2008
2009
2010
Période d’enquête
Indice
100
91
75
77
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE inclus dans l’échantillon.
5.3. Volume des ventes et part de marché
(116)
Le volume des ventes de l’ensemble des producteurs de l’Union sur le marché de l’Union a considérablement diminué (- 25 %) entre 2008 et 2009 en raison d’une baisse de la demande. Après 2009, bien que la demande ait sensiblement augmenté dans l’Union, comme cela est indiqué au considérant 97, les ventes de l’industrie de l’Union ont stagné au faible niveau de 2009 jusqu’à la fin de la période considérée.
Volume des ventes de l’Union (en tonnes)
Tous les producteurs
2008
2009
2010
Période d’enquête
Ventes de l’Union
34 210
25 702
26 717
25 333
Indice
100
75
78
74
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE inclus dans l’échantillon.
(117)
La part de marché de l’industrie de l’Union n’a cessé de régresser, perdant 9 points de pourcentage, soit 18 %, au cours de la période considérée, alors que les importations faisant l’objet d’un dumping ont gagné 11 points de pourcentage de part de marché au cours de la même période, comme cela est indiqué au considérant 107.
Part de marché de l’Union
Tous les producteurs
2008
2009
2010
Période d’enquête
Ventes de l’Union
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indice
100
95
96
82
Sources:
données fournies dans la plainte, Eurostat et réponses aux questionnaires.
5.4. Prix et facteurs affectant les prix
(118)
Les producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon n’ont pu que modérément augmenter leurs prix de vente (+ 4 %) au cours de la période considérée. Du fait des volumes croissants d’importations faisant l’objet d’un dumping sur le marché de l’Union, la hausse des prix a été moindre que celle des coûts.
Prix moyen de l’Union par tonne
Échantillon
2008
2009
2010
Période d’enquête
Indice
100
103
103
104
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE inclus dans l’échantillon.
5.5. Rentabilité, rendement des investissements et flux de liquidités
(119)
La rentabilité de l’industrie de l’Union a été déterminée en exprimant le bénéfice net avant impôt résultant des ventes du produit similaire sur le marché de l’Union à des clients indépendants en pourcentage du chiffre d’affaires généré par ces ventes. Bien que satisfaisante au début de la période considérée, la rentabilité s’est retrouvée quasiment réduite à néant en 2009. Elle s’est ensuite quelque peu redressée, mais est restée à un niveau largement inférieur au niveau non préjudiciable pendant tout le reste de la période considérée.
(120)
Le rendement des investissements, qui correspond au bénéfice exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements, a suivi la même évolution que la rentabilité.
Rentabilité et rendement des investissements
Échantillon
2008
2009
2010
Période d’enquête
Rentabilité (indice)
100
8
38
37
Rendement des investissements (indice)
100
1
36
40
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE inclus dans l’échantillon.
(121)
Les flux nets de liquidités résultant des activités d’exploitation n’ont cessé de régresser, enregistrant un fléchissement total de 64 % au cours de la période considérée, et sont descendus à un niveau très bas au cours de la période d’enquête.
Flux de liquidités (en EUR)
Échantillon
2008
2009
2010
Période d’enquête
Indice
100
55
58
36
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE inclus dans l’échantillon.
5.6. Croissance
(122)
Comme indiqué au considérant 97, la consommation de l’Union a fortement progressé entre 2009 et la période d’enquête (+ 8 000 tonnes), tandis que le volume des importations faisant l’objet d’un dumping augmentait de 9 000 tonnes au cours de la même période, comme indiqué au considérant 106. La hausse globale du marché de l’Union entre 2009 et la période d’enquête a donc été absorbée par les importations faisant l’objet d’un dumping, et les ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union sont demeurées au très bas niveau de 2009. Il est donc établi que l’industrie de l’Union n’a pas pu bénéficier de la récente croissance de la consommation de l’Union en raison de l’accroissement de la part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des deux pays concernés.
5.7. Investissements et aptitude à mobiliser des capitaux
(123)
Pendant la période considérée, les investissements des producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon ont évolué de la façon suivante:
Investissements nets (en EUR)
Échantillon
2008
2009
2010
Période d’enquête
Indice
100
65
41
76
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE inclus dans l’échantillon.
(124)
Comme le montre le tableau ci-dessus, les producteurs de l’Union ont considérablement freiné leurs investissements entre 2008 et 2010. Cette tendance s’est inversée pendant la période d’enquête et les investissements ont fortement rebondi, sans toutefois atteindre le niveau constaté au début de la période considérée.
5.8. Aptitude à mobiliser des capitaux
(125)
Du fait du niveau de rentabilité insuffisant décrit au considérant 119, certains producteurs de l’Union ont éprouvé des difficultés à mobiliser des capitaux pour de futurs investissements dans les circonstances présentes. En outre, le rendement insuffisant des investissements aggrave les problèmes de mobilisation des capitaux.
5.9. Emploi, productivité et coût de la main-d’œuvre
(126)
Le niveau d’emploi en équivalents temps plein (ETP) a largement suivi l’évolution des volumes de production (voir le considérant 112), ce qui indique que l’industrie de l’Union a cherché à rationaliser ses coûts de production lorsque cela était nécessaire. L’industrie de l’Union s’est efforcée d’adapter sa main-d’œuvre à la dégradation de la situation du marché, ce qui s’est traduit par une diminution constante de l’emploi (- 36 % au total) au cours de la période considérée.
Emploi (en ETP)
Échantillon
2008
2009
2010
Période d’enquête
Indice
100
75
67
64
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE inclus dans l’échantillon.
(127)
Malgré les efforts susmentionnés de l’industrie de l’Union, la production par ETP des producteurs de l’Union a considérablement reculé (- 19 %) entre 2008 et 2009. La situation s’est améliorée de façon constante par la suite, mais le niveau de la production par ETP est demeuré inférieur de 9 % au niveau constaté au début de la période considérée.
Productivité (en tonnes/ETP)
Échantillon
2008
2009
2010
Période d’enquête
Indice
100
81
87
91
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE inclus dans l’échantillon.
(128)
Au cours de la période considérée, le coût moyen de la main-d’œuvre de l’industrie de l’Union a augmenté de manière continue, enregistrant une progression totale de 12 %.
Coût de la main-d’œuvre (en EUR/ETP)
Échantillon
2008
2009
2010
Période d’enquête
Indice
100
106
112
112
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE inclus dans l’échantillon.
5.10. Ampleur de la marge de dumping
(129)
Les marges de dumping des importations en provenance des deux pays concernés, indiquées aux considérants 74 et 90, sont élevées. Compte tenu du volume, de la part de marché et des prix des importations faisant l’objet d’un dumping, l’incidence des marges de dumping peut être considérée comme substantielle.
5.11. Rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(130)
Les accessoires filetés en fonte malléable originaires du Brésil, de la République tchèque, du Japon, de la République populaire de Chine, de la République de Corée et de Thaïlande ont déjà été soumis à des mesures (6) entre 2000 et 2005 (7) (ci-après les «mesures antérieures»). La rentabilité satisfaisante de l’industrie de l’Union au début de la période considérée (voir considérant 119) suggère que ces mesures ont apporté un soulagement temporaire à l’industrie de l’Union. L’augmentation du volume des importations faisant l’objet d’un dumping a, toutefois, mis un terme à cette période plutôt positive. Il convient également de noter que la part de marché cumulée des six pays soumis aux mesures antérieures n’a jamais été supérieure à 29 % (8), alors que les deux pays concernés par la présente enquête détenaient une part de marché de 52,7 % pendant la période d’enquête, comme cela est indiqué au considérant 107.
6. Conclusion relative au préjudice
(131)
Les indicateurs de préjudice ont évolué négativement durant la période considérée. Ce constat vaut tout particulièrement pour les indicateurs concernant la rentabilité, les volumes de production, l’utilisation des capacités, les volumes de vente et la part de marché, qui se sont tous nettement dégradés.
(132)
Dans le même temps, les importations d’accessoires filetés en fonte malléable en provenance des deux pays concernés ont été vendues à des prix qui ont été jusqu’à 55 % inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête (voir le considérant 110), d’où une augmentation substantielle de leur part de marché au cours de la même période (voir le considérant 107).
(133)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’industrie de l’Union a subi un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
F. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Introduction
(134)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la République populaire de Chine et de Thaïlande ont causé à l’industrie de l’Union un préjudice pouvant être considéré comme important. Les facteurs connus autres que les importations faisant l’objet d’un dumping, qui auraient pu causer au même moment un préjudice à l’industrie de l’Union, ont également été examinés afin que le préjudice éventuellement imputable à ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations en question.
2. Effet des importations faisant l’objet d’un dumping
(135)
Entre 2008 et la période d’enquête, le volume des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des deux pays concernés a augmenté de 15 % sur un marché en recul de 9 %, ce qui s’est traduit par une augmentation de leur part de marché dans l’Union qui est passée de 41,7 % à 52,7 %.
(136)
L’augmentation des importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping en provenance des deux pays concernés au cours de la période considérée a coïncidé avec une évolution négative de la plupart des indicateurs de préjudice pour l’industrie de l’Union. L’industrie de l’Union a perdu 8,7 points de pourcentage de part de marché et a été contrainte de réduire sa production de 41 %. L’importante sous-cotation des prix a empêché l’industrie de l’Union de répercuter, dans une mesure acceptable, l’augmentation des coûts de production sur ses prix de vente et les niveaux de rentabilité ont, par conséquent, été très faibles durant la majeure partie de la période considérée.
(137)
Sur la base de ce qui précède, il est provisoirement conclu que les importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance des deux pays concernés, qui ont afflué sur le marché de l’Union dans des volumes considérables et globalement croissants et à des prix bien inférieurs à ceux pratiqués par l’industrie de l’Union tout au long de la période considérée, ont causé à celle-ci un préjudice important.
3. Effet d’autres facteurs
3.1. Importations en provenance d’autres pays tiers
(138)
Bien qu’Eurostat fasse état de volumes significatifs d’importations à très bas prix en provenance de l’Inde sur l’ensemble de la période considérée, il semblerait que ces importations ne correspondent pas au produit concerné mais à d’autres produits déclarés sous le même code NC.
(139)
Pour les autres pays tiers, des importations limitées ont été enregistrées tout au long de la période considérée. La part de marché totale des importations en provenance de pays autres que les deux pays concernés a diminué de 2,1 points de pourcentage, passant de 10,5 % à 8,4 %.
(140)
Les principales autres sources d’importations au cours de la période d’enquête étaient l’Indonésie, le Brésil et la Turquie, qui détenaient des parts de marché comprises entre 1,3 % et 1,6 %, et tous ces pays ont perdu des parts de marché au cours de la période considérée.
Part de marché des importations
2008
2009
2010
Période d’enquête
Brésil
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonésie
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Turquie
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Autres pays
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Total
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indice
100
105
104
80
Sources:
Eurostat.
(141)
Compte tenu des faibles volumes concernés et des tendances à la baisse, il peut être conclu que les importations en provenance de pays tiers autres que les pays concernés n’ont pas contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête.
3.2. Résultats à l’exportation de l’industrie de l’Union
(142)
Les ventes à l’exportation de l’industrie de l’Union n’ont cessé de diminuer, enregistrant un recul total de 34 %, au cours de la période considérée.
Ventes à l’exportation (en tonnes)
Échantillon
2008
2009
2010
Période d’enquête
Ventes à l’exportation
7 134
5 043
4 969
4 700
Indice
100
71
70
66
Sources:
réponses au questionnaire des producteurs de l’UE retenus dans l’échantillon.
(143)
Toutefois, sur l’ensemble de la période considérée, les ventes à l’exportation représentaient seulement 13 % à 15 % de la production de l’industrie de l’Union. Elles ne semblent donc pas avoir contribué de manière significative au préjudice subi par l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête.
3.3. Évolution de la consommation de l’Union
(144)
Ainsi qu’il est indiqué au considérant 97, la consommation de l’Union a diminué de 21 % entre 2008 et 2009, ce qui a entraîné une diminution de 25 % des ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union au cours de la même période. Après 2009, la consommation de l’Union s’est toutefois fortement accrue (+ 8 000 tonnes approximativement), tandis que le volume des importations faisant l’objet d’un dumping augmentait d’environ 9 000 tonnes au cours de la même période, comme indiqué au considérant 106. La croissance globale du marché de l’Union entre 2009 et la période d’enquête a donc été absorbée par les importations faisant l’objet d’un dumping, et les ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union ont stagné au très bas niveau de 2009.
(145)
Certaines parties intéressées ont fait valoir qu’une cause importante du préjudice subi résidait dans la crise du marché espagnol de la construction, qui aurait fortement affecté la société espagnole ATUSA, l’une des principales sociétés à l’origine de la plainte. Pourtant, la société ATUSA vend ses produits dans la plupart des États membres de l’UE et l’incidence réelle de cette crise s’est limitée à ses ventes sur le territoire espagnol, qui n’ont jamais représenté la majorité de ses ventes. De plus, l’existence d’un préjudice est évidente en ce qui concerne les deux groupes de sociétés composant l’échantillon, la totalité des plaignants ainsi que l’ensemble de l’industrie de l’Union. En tout état de cause, l’analyse du préjudice n’a pas été limitée aux résultats d’un producteur de l’Union ou d’un marché national donné, mais à ceux de l’ensemble de l’industrie de l’Union.
(146)
Certaines parties intéressées ont également allégué que le préjudice causé par l’évolution négative de la consommation de l’Union n’était pas dû aux importations faisant l’objet d’un dumping, mais à des effets de substitution. À cet égard, il convient de noter que l’évolution négative de la consommation de l’Union est susceptible d’avoir causé un préjudice aux producteurs de l’Union. Ce préjudice a toutefois été aggravé par la hausse constante des importations faisant l’objet d’un dumping sur un marché en recul. Comme indiqué précédemment, la reprise récente de la consommation de l’Union a exclusivement bénéficié aux importations faisant l’objet d’un dumping, alors que les producteurs de l’Union n’ont pas été en mesure d’accroître le volume de leurs ventes.
3.4. Problèmes structurels rencontrés par les producteurs de l’Union
(147)
Certaines parties intéressées ont avancé que le fait que la société Georg Fischer (ci-après dénommée «GF») ait pu préserver sa rentabilité malgré ses prix plus élevés, tandis que les autres producteurs de l’Union ne parvenaient pas à enregistrer des résultats satisfaisants, indique que le préjudice subi par l’industrie de l’Union résulte de problèmes structurels et non des importations faisant l’objet d’un dumping. Toutefois, la société GF a elle aussi été affectée négativement, puisqu’elle a perdu des parts de marché et une partie de sa marge bénéficiaire. Son taux d’emploi et sa production ont également décliné. Par conséquent, l’argument selon lequel GF n’a pas subi de préjudice ne peut pas être accepté.
(148)
En outre, tous les producteurs de l’Union, y compris GF, ont subi la pression sur les prix exercée par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(149)
De même, certaines parties intéressées ont affirmé qu’étant donné que la société Berg Montana, filiale bulgare du groupe ATUSA, avait également préservé sa rentabilité, des raisons autres que les importations faisant l’objet d’un dumping étaient à l’origine du préjudice. Toutefois, la société Berg Montana a elle aussi été négativement affectée par les importations en provenance de Chine: son niveau de production et son taux d’utilisation des capacités ont sensiblement diminué, tout comme son taux d’emploi. Étant donné que la majorité des ventes de la société Berg Montana sont effectuées auprès de sociétés liées au groupe ATUSA, il n’est pas approprié d’examiner la rentabilité de la société Berg Montana sans prendre en compte les résultats financiers du groupe dans sa globalité, dans la mesure où la rentabilité de Berg Montana est influencée par les prix de transfert et où, dans l’ensemble, le groupe ATUSA est effectivement déficitaire. Par conséquent, l’argument selon lequel la société Berg Montana n’a pas subi de préjudice ne peut pas non plus être accepté.
(150)
On pourrait faire valoir que la chute de 9 % de la productivité du travail entre 2008 et la période d’enquête, comme indiqué au considérant 127, est le signe d’un problème structurel. Toutefois, cette baisse s’est produite pendant une période au cours de laquelle l’industrie de l’Union a réduit sa main-d’œuvre totale de 36 % et sa production de 41 %. Ces réductions indiquent que les producteurs de l’Union ont été constamment contraints d’aligner leurs opérations sur la pression du marché qui résultait des importations faisant l’objet d’un dumping et du fléchissement temporaire de la demande. Compte tenu de cet environnement économique morose, le recul de 9 % de la productivité du travail peut être considéré comme relativement modéré.
4. Conclusion relative au lien de causalité
(151)
En conclusion, l’analyse qui précède a démontré que les importations en provenance des deux pays concernés ont considérablement augmenté en termes de quantité et ont gagné une part de marché substantielle au cours de la période considérée. De plus, ces quantités accrues qui ont afflué sur le marché de l’Union à des prix de dumping ont été vendues à des prix largement inférieurs à ceux pratiqués par l’industrie de l’Union.
(152)
D’autres facteurs susceptibles d’avoir causé un préjudice à l’industrie de l’Union ont également été analysés. À cet égard, il a été constaté que les importations en provenance d’autres pays tiers, les résultats à l’exportation de l’industrie de l’Union et l’évolution de la consommation de l’Union, ne semblent pas de nature à rompre le lien de causalité établi entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête.
(153)
Sur la base de l’analyse présentée ci-dessus, qui a clairement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie de l’Union des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il est provisoirement conclu que les importations en provenance de la RPC et de Thaïlande ont causé un préjudice important à l’industrie de l’Union au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
G. INTÉRÊT DE L’UNION
1. Remarque préliminaire
(154)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il a été examiné si, malgré les conclusions provisoires concernant l’existence d’un dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union d’adopter en l’espèce des mesures antidumping provisoires. À cet effet et conformément à l’article 21, paragraphe 1, du règlement de base, l’incidence probable d’éventuelles mesures sur toutes les parties concernées et les conséquences probables de la non-institution de mesures ont été examinées sur la base de tous les éléments de preuve présentés.
2. Industrie de l’Union
(155)
Tous les producteurs connus de l’Union soutiennent l’institution de mesures antidumping. Il est rappelé que la plupart des indicateurs de préjudice ont évolué de manière négative et que, en particulier, les indicateurs de préjudice relatifs aux volumes de production et de vente, à la part de marché et aux résultats financiers de l’industrie de l’Union, tels que la rentabilité et le rendement des investissements, ont été sérieusement affectés.
(156)
L’institution de mesures devrait freiner la dépression des prix et les pertes de marché et permettre un début de remontée des prix de vente de l’industrie de l’Union et donc une amélioration de sa situation financière.
(157)
En revanche, en l’absence de mesures antidumping, il est probable que la détérioration du marché et de la situation financière de l’industrie de l’Union se poursuivra. Dans un tel scénario, il est prévisible que l’industrie de l’Union perdra de nouvelles parts de marché, car elle n’est pas en mesure de suivre les prix de marché imposés par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des deux pays concernés. La conséquence probable en sera de nouvelles réductions de la production et la fermeture d’autres installations de production de l’Union, entraînant des pertes d’emploi massives.
(158)
Compte tenu des facteurs exposés, il est provisoirement conclu que l’institution de mesures antidumping serait dans l’intérêt de l’industrie de l’Union.
3. Importateurs
(159)
Ainsi qu’il est indiqué au considérant 31, 32 importateurs indépendants ont coopéré à l’enquête et leurs importations représentaient environ 45 % du volume total des importations en provenance des deux pays concernés. D’une manière générale, les importateurs s’opposent à l’institution de mesures antidumping. Il semble toutefois que, la plupart du temps, l’incidence des mesures serait limitée. Dans de nombreux cas, le produit concerné ne représente en effet qu’une faible part de l’activité globale de l’importateur. Par ailleurs, certains importateurs achètent déjà des accessoires filetés en fonte malléable auprès d’autres sources et les importateurs s’approvisionnant à l’heure actuelle exclusivement dans les deux pays concernés peuvent tout à fait opter pour d’autres sources, y compris l’industrie de l’Union. Sur cette base, il est provisoirement conclu que l’institution de mesures provisoires n’aura pas d’effets négatifs importants sur l’intérêt des importateurs.
4. Utilisateurs
(160)
Comme cela est indiqué au considérant 18, les accessoires filetés en fonte malléable sont principalement utilisés dans les systèmes de distribution d’eau et de gaz, ainsi que dans les systèmes de chauffage des bâtiments résidentiels et non résidentiels. Les utilisateurs des accessoires filetés en fonte malléable sont donc les plombiers. Aucun utilisateur ni aucune association de consommateurs n’a coopéré à l’enquête. Par ailleurs, la valeur des accessoires filetés en fonte malléable ne représente qu’une faible part du coût total d’une installation de distribution d’eau ou de gaz ou d’une installation de chauffage. Sur cette base, il est provisoirement conclu que l’institution de mesures provisoires n’aura pas d’effets négatifs importants sur l’intérêt des utilisateurs.
(161)
Au total, au regard de l’incidence globale des mesures antidumping, les effets positifs sur l’industrie de l’Union contrebalancent nettement les effets négatifs potentiels pour les autres groupes d’intérêts en présence. En conséquence, il est provisoirement conclu que les droits antidumping ne sont pas contraires à l’intérêt de l’Union.
5. Aspects liés à la concurrence
(162)
Certaines parties intéressées ont fait valoir que, dans le cas où des mesures antidumping seraient instituées, un duopole pourrait se développer sur le marché de l’Union qui serait alors dominé par les deux principales sociétés à l’origine de la plainte, à savoir ATUSA et GF. À cet égard, il convient tout d’abord d’observer que la part de marché actuelle de ces deux groupes de sociétés est comparativement faible, ce qui confère au prétendu duopole une part de marché relativement modeste d’environ 30 %. Il convient de comparer ce chiffre à la part de marché des deux pays concernés qui atteint 52,7 %, tandis que celle des importations en provenance d’autres pays tiers s’élève à 8,4 %. Les autres producteurs de l’Union détiennent quant à eux une part de marché de 7,5 %.
(163)
De plus, les droits antidumping n’ont pas pour but d’interdire toute importation, mais de rétablir des conditions de concurrence équitables. Il est intéressant de noter que les mesures antérieures en vigueur entre 2000 et 2005 n’ont pas mis fin aux importations. La RPC a au contraire exporté de plus grandes quantités de produits en 2002, 2003 et 2004 qu’avant l’institution du droit antidumping de 49,4 %. En conclusion, la présence d’un si grand nombre d’acteurs sur le marché de l’Union permet de supposer que le risque de voir apparaître un duopole anticoncurrentiel dominant le marché de l’Union est faible.
6. Conclusion relative à l’intérêt de l’Union
(164)
Au vu de ce qui précède, et sur la base des informations disponibles concernant l’intérêt de l’Union, il a été provisoirement conclu qu’aucune raison impérieuse ne s’oppose à l’institution de mesures provisoires à l’encontre des importations d’accessoires filetés en fonte malléable originaires de la RPC et de Thaïlande.
H. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
1. Niveau d’élimination du préjudice
(165)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de l’Union, l’institution de mesures provisoires est jugée nécessaire afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie de l’Union par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des deux pays concernés.
(166)
Pour déterminer le niveau de ces mesures, il a été tenu compte des marges de dumping établies et du montant de droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par les producteurs de l’Union.
(167)
Lors du calcul du montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que toute mesure devrait permettre aux producteurs de l’Union de couvrir leurs coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’un producteur de ce type pourrait raisonnablement escompter dans ce secteur dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping, sur la vente du produit similaire dans l’Union.
(168)
Lors de l’enquête antérieure portant sur le même produit, cette marge bénéficiaire raisonnable a été établie au niveau de 7 % (9). Étant donné que les producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon étaient en mesure de réaliser un bénéfice similaire au début de la période considérée, rien ne permet de penser que cette marge bénéficiaire n’est plus raisonnable.
(169)
Sur cette base, un prix non préjudiciable a été calculé pour les producteurs de l’Union qui fabriquent le produit similaire. Ce prix non préjudiciable a été obtenu en ajoutant la marge bénéficiaire de 7 % susmentionnée au coût de production.
(170)
La majoration de prix nécessaire a alors été déterminée en procédant à une comparaison entre le prix moyen pondéré à l’importation et le prix moyen pondéré non préjudiciable du produit similaire vendu par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne pondérée CAF à l’importation.
2. Mesures provisoires
(171)
Compte tenu de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il est considéré que des mesures antidumping provisoires doivent être instituées sur les importations en provenance de la RPC et de Thaïlande, au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice), selon la règle du droit moindre.
(172)
Compte tenu du niveau élevé de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois et thaïlandais, le droit applicable à toutes les autres sociétés des deux pays a été fixé au niveau du droit le plus élevé institué pour les sociétés ayant coopéré à l’enquête ou incluses dans l’échantillon, respectivement, établies dans le pays concerné. Ce droit sera appliqué aux sociétés qui n’ont pas coopéré à l’enquête.
(173)
En ce qui concerne les sociétés chinoises ayant coopéré et non incluses dans l’échantillon énumérées à l’annexe, le taux de droit provisoire correspond à la moyenne pondérée des taux applicables aux sociétés retenues dans l’échantillon.
(174)
Les droits antidumping provisoires proposés s’établissent comme suit:
République populaire de Chine
Société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Taux de droit
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Autres sociétés ayant coopéré
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Toutes les autres sociétés
67,8 %
Thaïlande
Société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Taux de droit
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Toutes les autres sociétés
39,7 %
(175)
Les mesures antidumping ci-dessus sont instituées provisoirement sous la forme de droits ad valorem.
(176)
Les taux de droit antidumping individuels indiqués dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Par conséquent, ils reflètent la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit applicable à «toutes les autres sociétés» à l’échelle nationale) s’appliquent ainsi exclusivement aux importations de produits originaires de la République populaire de Chine et de Thaïlande fabriqués par ces sociétés et donc par les entités juridiques spécifiques mentionnées. Les produits importés fabriqués par toute autre société dont le nom n’est pas spécifiquement mentionné dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(177)
Toute demande d’application de ces taux de droit antidumping individuels (par exemple, à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (10) et contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de l’entreprise liées à la production, ainsi qu’aux ventes intérieures et à l’exportation, qui résultent de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Le règlement sera modifié, au besoin, par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant de taux de droits individuels.
(178)
Afin de garantir la bonne application du droit antidumping, le niveau de droit applicable à toutes les autres sociétés devrait s’appliquer non seulement aux producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, mais également aux producteurs qui n’ont effectué aucune exportation vers l’Union pendant la période d’enquête.
(179)
Toutefois, dans le cas de la Thaïlande, ces derniers sont invités, dès lors qu’ils remplissent les conditions de l’article 11, paragraphe 4, deuxième alinéa, du règlement de base, à présenter une demande de réexamen conformément à cet article, afin que leur situation individuelle puisse être examinée.
I. DISPOSITION FINALE
(180)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans le règlement de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il y a lieu de préciser que les conclusions concernant l’institution de droits tirées aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées pour l’institution de tout droit définitif,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations d’accessoires de tuyauterie filetés, moulés, en fonte malléable, relevant actuellement du code NC ex 7307 19 10 (code TARIC 7307191010) et originaires de la République populaire de Chine et de Thaïlande.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit pour le produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-après:
Pays
Société
Taux de droit
Code additionnel TARIC
République populaire de Chine
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd -Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd - Linyi City
42,3%
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Toutes les autres sociétés
67,8 %
B999
Thaïlande
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Toutes les autres sociétés
39,7 %
B999
3. La mise en libre pratique, dans l’Union, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil, les parties intéressées peuvent demander à être informées des détails sous-tendant les faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 14 novembre 2012.