ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. prosince 2013
o státní podpoře SA.33229 (2012/C) - (ex 2011/N) - Restrukturalizace NLB - Slovinsko, kterou Slovinsko hodlá poskytnout bance Nova Ljubljanska banka d.d.
(oznámeno pod číslem C(2013)9632)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/535/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby se k věci vyjádřily v souladu s těmito ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 14. ledna 2011 slovinské orgány oznámily státní rekapitalizaci banky Nova Ljubljanska banka d.d. (dále jen „NLB d.d.“) v hodnotě 250 milionů EUR.
(2)
Rozhodnutím ze dne 7. března 2011 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“) Evropská komise schválila první podporu na rekapitalizaci ve prospěch NLB d.d., která se po předložení plánu restrukturalizace poskytne na dobu šesti měsíců.
(3)
Dne 22. července 2011 oznámily slovinské orgány plán restrukturalizace. Ve dnech 6. září 2011 až 26. března 2012 předložily další aktualizace.
(4)
Dne 16. května 2012 slovinské orgány informovaly Komisi, že hodlají bance NLB d.d. poskytnout druhou rekapitalizaci. Toto opatření bylo oznámeno 6. června 2012.
(5)
Rozhodnutím ze dne 2. července 2012 (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení“) Komise schválila druhou rekapitalizaci NLB d.d. a zároveň zahájila důkladné vyšetřování, v němž vznesla pochybnosti ohledně schopnosti NLB d.d. obnovit svoji životaschopnost a také ohledně zajištění dostatečného sdílení nákladů a provedení opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže a vycházejí z plánu restrukturalizace, jenž jí byl předložen.
(6)
Dne 22. listopadu 2012 bylo druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a zúčastněné strany byly vyzvány, aby podaly připomínky (3). Komise žádné připomínky neobdržela.
(7)
V návaznosti na druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení slovinské orgány dne 7. ledna 2013 oznámily, že plán restrukturalizace přepracovaly, a dne 25. března 2013 bylo předloženo pozměněné znění. Slovinské orgány následně v prosinci 2013 předložily další pozměněné znění. Znění plánu, které bylo Komisi poskytnuto v prosinci 2013, se v tomto rozhodnutí označuje jako „plán restrukturalizace“.
(8)
Na žádosti Komise slovinské orgány v období od 2. července 2012 do 9. prosince 2013 předložily další informace.
(9)
Dne 10. dubna 2013 Komise na základě postupu při makroekonomické nerovnováze dospěla k závěru, že Slovinsko čelí nadměrné ekonomické nerovnováze. V souvislosti s postupem při makroekonomické nerovnováze muselo Slovinsko provést zátěžový test založený na metodologii „bottom-up“ a makro-zátěžový test a přezkum kvality aktiv slovinského bankovního sektoru (dále jen „přezkum kvality aktiv/zátěžový test“), který byl proveden nezávislými poradci. Výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu jsou součástí plánu restrukturalizace.
(10)
Z důvodu naléhavosti Republika Slovinsko výjimečně souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude přijato v anglickém jazyce.
2. POPIS PŘÍJEMCE A ZDROJE JEHO PROBLÉMŮ
(11)
NLB d.d. společně se svými přidruženými organizacemi (dále jen „NLB“ nebo „banka“) je největší slovinskou bankovní a finanční skupinou. Ke dni 30. září 2012 ji tvořilo NLB d.d. a 47 bank, společností, poboček a zastupitelství v zahraničí. NLB je významným bankovním subjektem ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě. Ke dni 30. září 2012 představovala NLB přibližně 30 % slovinského bankovního sektoru z hlediska celkových aktiv a řadila se mezi tři nejvýznamnější banky v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé Hoře, Kosovu a Republice Srbsko a v Bosně a Hercegovině zaujímala šestou příčku. Bankovnictví je nejdůležitější podnikatelskou činností NLB, ačkoli NLB poskytuje také jiné finanční služby, např. pojištění, správu aktiv, leasing, faktoring a odkupování pohledávek.
(12)
Od společnosti Moody's má NLB má negativní hodnocení Caa2 a od společnosti Fitch má negativní hodnocení BB-. Obě hodnocení se v roce 2013 zhoršila. Toto zhoršení bylo způsobeno především koncentrací a dalším zhoršováním kvality úvěrového portfolia a nízkým finančním a kapitálovým postavením banky ve stávajícím tržním prostředí.
(13)
Ve Slovinsku nabízí NLB celou škálu bankovních služeb jak jednotlivcům, tak podnikům, přičemž klade důraz na maloobchodní bankovní sektor. Rovněž působí v oblastech soukromého, podnikového a investičního bankovnictví.
(14)
Ke dni 30. června 2013 měla NLB tuto kapitálovou strukturu: Republika Slovinsko držela 77,51 % akcií NLB, Kapitalska družba d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % a Poteza borzno posredniška družba d.d. (v konkurzním řízení) 2,24 %.
(15)
Ke dni 31. prosince 2012 měla NLB celková aktiva v hodnotě 14,3 miliard EUR a celkové vklady v hodnotě přibližně 9,1 miliard EUR, které sestávaly z vkladů domácností (6,5 miliard EUR), podnikových vkladů (2 miliardy EUR) a státních vkladů (0,6 miliardy EUR). Kromě toho vydala dluhové cenné papíry v hodnotě 112 milionů EUR. Ke stejnému datu činilo celkové úvěrové portfolio NLB v nebankovním sektoru přibližně 9,5 miliard EUR. Poměr úvěrů ke vkladům byl 104 % (ve srovnání se 105 % v roce 2011 a 127 % v roce 2010).
(16)
Hlavním zdrojem problémů NLB je nárůst úvěrů v selhání, který vzrostl z 0,6 miliardy EUR v roce 2008 (3,8 % celkového objemu úvěrů) na 3,7 miliardy EUR v prosinci 2012 (28,2 % celkového objemu úvěrů). K těmto špatným výsledkům došlo v kontextu značného tlaku na kapitálovou přiměřenost NLB v důsledku zhoršující se kvality portfolia aktiv, vyšších kapitálových poměrů vyžadovaných regulačním orgánem a očekávaných investory a snížené dostupnosti kapitálu a financování dluhů, a zejména v důsledku velkoobchodního financování.
(17)
Před začátkem finanční krize v roce 2008 strategie NLB využívala příznivých hospodářských podmínek. V letech 2002 až 2009 rostlo úvěrové portfolio NLB (čisté úvěry) o 15 % ročně a vklady o 8 %. Za vysokým růstem stálo zejména poskytování úvěrů podnikatelskému sektoru.
(18)
Kromě tohoto organického růstu NLB rostla také díky akvizicím několika bankovních dceřiných společnosti v jihovýchodní Evropě, jakož i díky organickému růstu a zřízení nových subjektů v segmentech leasingu, faktoringu/odkupu pohledávek, životního pojištění/penzijních fondů a správy aktiv.
(19)
Tabulka 1 znázorňuje vývoj aktiv NLB ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě v období od 31. prosince 2006 do 30. září 2012.
Tabulka 1
Celkové podíly NLB na trhu aktiv
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
Celková aktiva skupiny NLB (v milionech EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Slovinsko
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosna a Hercegovina - federace
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosna a Hercegovina - Republika Srbsko
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Černá Hora
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosovo
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Makedonie
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Srbsko
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
NLB byla v období 2003-2008 zisková. Od roku 2009 však po zdanění vytvářela ztráty. Tyto ztráty dosáhly v roce 2009 výše 87 milionů EUR, v roce 2010 výše 202 milionů EUR, v roce 2011 výše 239 milionů EUR a v roce 2012 výše 273,5 milionů EUR. V prvním semestru roku 2013 zaznamenala NLB po zdanění ztrátu 91,2 milionů EUR. Kvalita úvěrového portfolia NLB se začala zhoršovat v roce 2009. Úvěry v selhání vzrostly z 3,8 % v roce 2008 na 28,2 % v prosinci 2012.
(21)
Ke dni 30. června 2013 dosáhl regulační kapitál NLB částky 1 074,3 milionů EUR. Její poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení EU o kapitálových požadavcích (4) byl 8,5 %.
(22)
Dne 4. prosince 2013 z výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu vyplynulo, že NLB má podle nepříznivého scénáře nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR (5).
3. OPATŘENÍ PODPORY
(23)
NLB dosud obdržela tato opatření státní podpory:
i)
první rekapitalizaci ve výši 250 milionů EUR, která byla dočasně schválena v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 7. března 2011;
ii)
druhou rekapitalizaci ve výši 382,9 milionů EUR, která byla dočasně schválena v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení ze dne 2. července 2012.
(24)
Kromě uvedených dvou rekapitalizací hodlá Slovinsko provést další dvě opatření ve prospěch NLB:
i)
třetí rekapitalizaci ve výši 1,558 miliardy EUR a
ii)
převod souhrnu znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), na společnost BAMC.
3.1. PRVNÍ REKAPITALIZACE NLB
(25)
V letech 2009 a 2010 NLB zaznamenala po několika ziskových letech ztráty, které byly způsobeny především zhoršujícím se ekonomickým klimatem. Slabý hospodářský růst a rostoucí nezaměstnanost snížily poptávku po úvěrech a způsobily značný nárůst ve znehodnocování úvěrů. Poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích klesl z 6,9 % v roce 2009 na 6 % v roce 2010. V červenci 2010 Slovinská banka požádala NLB, aby posílila své kapitálové postavení. NLB se proto rozhodla získat více kapitálu.
(26)
NLB se rozhodla získat 250 milionů EUR vlastního kapitálu, což se rovná 1,6 % jejích rizikově vážených aktiv, a to prostřednictvím veřejné nabídky akcií. K nárůstu kapitálu došlo ve dvou tranších. V první fázi byly akcie nabídnuty k upsání stávajícím akcionářům (celková upsaná částka činila 89,2 milionů EUR a stát v plném rozsahu uplatnil svá předkupní práva). Ve druhé fázi byly zbývající akcie nabídnuty veřejnosti. Avšak vzhledem k tomu, že veřejnost neprojevila dostatečný zájem, byly akcie nakonec v plném rozsahu upsány Slovinskem.
(27)
Komise schválila první rekapitalizaci dne 7. března 2011 jako dočasnou podporu na záchranu v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu. Komise uvedla, že aspekt týkající se sdílení nákladů podrobněji posoudí při posuzování plánu restrukturalizace, který se Slovinsko zavázalo poskytnout (6).
3.2. DRUHÁ REKAPITALIZACE NLB
(28)
V květnu 2011 Slovinská banka požádala NLB, aby ještě více posílila své kapitálové postavení.
(29)
Jelikož nebylo možné záležitost vyřešit za přispění soukromého investora, Slovinsko poskytlo NLB 382,9 milionů EUR ve formě podmíněných konvertibilních dluhopisů, které se podle použitelných předpisů kvalifikují jako nástroje kmenového kapitálu tier 1. V březnu 2013 NLB přeměnila podmíněné konvertibilní dluhopisy v souladu s podmínkami dohody, která podmíněné konvertibilní dluhopisy upravuje, na vlastní kmenové akcie.
(30)
Druhou rekapitalizaci Komise schválila prostřednictvím druhého rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení (7).
3.3. TŘETÍ REKAPITALIZACE NLB
(31)
Podle výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu a s přihlédnutím k obsahu plánu restrukturalizace včetně prodeje aktiv a převodu některých znehodnocených aktiv na BAMC má NLB nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR. Po zohlednění účinku plánované rekapitalizace podřízeného dluhu (čímž se sníží kapitálová potřeba NLB o 250 milionů EUR) poskytne stát NLB dodatečný kapitál ve výši 1,558 miliardy EUR ve formě státních dluhopisů a hotovosti, aby bance umožnila obnovit životaschopnost.
3.4. PŘEVOD ZNEHODNOCENÝCH AKTIV NA SPOLEČNOST BAMC
(32)
Slovinský zákon o stabilitě bank, který vstoupil v platnost v prosinci 2012, stanoví rámec pro vydávání záruk pro financování převodu znehodnocených aktiv z dřívější doby z bank na společnost BAMC nebo na nástroj pro zvláštní účel. Rovněž povoluje, aby se rekapitalizace zabývaly ztrátami takovýchto bank vzniklých převodem aktiv v jejich dlouhodobé hospodářské hodnotě.
(33)
V květnu 2013 Slovinsko navrhlo národní program reforem, jehož cílem je provést doporučení EU pro jednotlivé země, která jsou určena Slovinsku. Národní program reforem obsahuje převod znehodnocených aktiv ze tří největších slovinských bank včetně NLB na společnost BAMC. Aktiva, která mají být převedena na BAMC, zahrnují: společnosti v úpadku, pohledávky, které mají být restrukturalizovány, pohledávky zajištěné nemovitostmi, finanční podíly a jiné úvěry v selhání.
(34)
Dne 17. května 2013 poskytlo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC a dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován a velikost portfolia aktiv, která mají být převedena, činí 2,2 miliardy EUR (nominální částka) u úvěrů a 94 milionů EUR (tržní hodnota) u akcií.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE A ZÁVAZKY
(35)
Slovinské orgány předložily plán restrukturalizace na období od roku 2013 do 31. prosince 2017.
(36)
Hlavními pilíři plánu restrukturalizace je lepší správa a řízení společnosti a řízení rizik a opětovný důraz na hlavní trhy banky, snížení množství úvěrů v selhání a program snižování nákladů. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy pro NLB do 31. prosince 2017 podle základního scénáře a rovněž zohledňuje nepříznivý scénář vypracovaný v rámci přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(37)
Slovinsko vzneslo řadu připomínek, ty jsou popsány v příloze. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Dohlížející správce bude svoji činnost vykonávat po celé období restrukturalizace.
4.1. NÁVRAT K DLOUHODOBÉ ŽIVOTASCHOPNOSTI
(38)
V souvislosti s obnovením životaschopnosti NLB vyvstávají dvě hlavní otázky, které se týkají: i) zavedení moderních struktur správy a řízení podniku a opatření, která zaručí, že jsou rozhodnutí NLB zaměřená na podnikání; a ii) přepracování úvěrových politik a procesů řízení rizik, a to zejména řízení rizik úvěrových.
(39)
Změny správy a řízení podniku uvedené v příloze se provedou v souladu se směrnicí o kapitálových požadavcích (8) a slovinskými vnitrostátními právními předpisy do tří měsíců od data přijetí tohoto rozhodnutí. Výsledné změny místních předpisů a vnitřních pravidel NLB se snaží zaručit, že správní rada NLB bude mít výlučné pravomoci a odpovědnost za řízení každodenní činnosti NLB, a to nezávisle a výhradně v zájmu banky. Proto se na vztah mezi bankou a jejími akcionáři, zejména Republikou Slovinsko, uplatní zásada obvyklých tržních podmínek. V tomto ohledu se Slovinsko zavazuje, že nebude zasahovat do jmenování členů dozorčí rady a výkonného vedení jinak než uplatňováním svých akcionářských práv podle běžného slovinského práva společností. NLB přidělí dvě třetiny křesel a hlasovacích práv v dozorčí radě a jejích výborech nezávislým odborníkům. NLB zavede opatření, jimiž zaručí nezávislé a objektivní fungování vnitřního auditu. NLB bude provádět obezřetnou a rozvážnou obchodní politiku, která bude usilovat o udržitelnost, a souběžně s tím uskuteční plánovaná opatření. NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování, soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle, jsou transparentní a v souladu s pokyny Evropského orgánu pro bankovnictví k politice a postupům odměňování ze dne 10. prosince 2010. Až do 31. prosince 2017 NLB omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s příslušnými pravidly stanovenými ve sdělení o bankovnictví z roku 2013 (9). Proměnlivé roční odměny správní rady a zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v útvaru sjednávání obchodů (front office), se omezí na pět měsíčních mezd. Proměnlivé odměny zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v jiných funkcích, se omezí na tři měsíční mzdy. Platba alespoň 50 % proměnné odměny se navíc rozloží na dobu tří let. Výsledkem bude, že do 31. prosince 2017 takovéto odměny nepřesáhnou patnáctinásobek průměrné slovinské mzdy nebo desetinásobek průměrné mzdy v NLB, přičemž se použije vyšší z obou hodnot.
(40)
NLB přepracuje své interní postupy stanovení cen a řízení rizik, a to tím, že provede řadu pravidel a opatření, jejichž výčet je podrobně popsán v příloze. Zejména se bude mít za to, že stanovení cen nových úvěrů je odpovídající, jestliže nový úvěr přispívá k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] (10) % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu za podmínek, které jsou dále upřesněny v příloze.
(41)
Aktiva NLB se rozdělí mezi kmenovou jednotku (přibližně 10,6 miliard EUR) a nekmenovou jednotku (přibližně 2 miliardy EUR). Souhrn znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), se v rámci opatření týkajícího se znehodnocených aktiv převede na společnost BAMC. NLB sníží bilanční sumu své skupiny z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(42)
Kromě státní podpory, kterou NLB obdržela v březnu 2011 a červenci 2012, stát v rámci plánu restrukturalizace předpokládá dodatečnou kapitálovou injekci ve výši 1,558 miliardy EUR. Tato třetí kapitalizace okamžitě zvýší poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích na 15 % a rovněž se bude zabývat očekávanými ztrátami. Proto zaručí, že NLB bude v průběhu celého období restrukturalizace dodržovat požadavky na regulační kapitál.
(43)
Budoucí podnikatelská strategie NLB se zaměří na hlavní trhy NLB pro maloobchodní činnosti, malé a střední podniky a vybrané podnikové činnosti. NLB má v souladu se strategií, která klade důraz na hlavní podnikatelské činnosti v hlavních regionech, v plánu výrazně snížit své podílové portfolio. V tomto ohledu plán restrukturalizace stanoví, že dojde k výraznému snížení vedlejších činností NLB, mezi něž patří prodej všech leasingových a faktoringových činností/činností týkajících se odkupu pohledávek a správa nemovitostí, prozatím bude také přerušena vedlejší činnost spočívající v poskytování nových úvěrů podnikovým klientům v zahraničí.
(44)
NLB omezí svoji úvěrovou činnost ve Slovinsku v těchto odvětvích (průměrné […] % snížení rizikově vážených aktiv v období od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017): i) podnikoví klienti v odvětví stavebnictví (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); ii) podnikoví klienti v odvětví dopravy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); iii) finanční holdingy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017).
(45)
V důsledku provedení plánu restrukturalizace, a zejména převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC klesnou celková aktiva NLB z 14,5 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [10-20] miliard EUR k 31. prosinci 2017 a rizikově vážená aktiva z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017.
(46)
Stávající portfolio NLB bude plně financováno až do data jeho smluvní splatnosti. Do budoucna NLB plánuje znovu se důrazně zaměřit na maloobchodní vklady, které tvoří její historický základ financování, ale také má v plánu získat diverzifikovanou velkoobchodní základnu financování. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
(47)
NLB také plánuje rozsáhlý program kontrol a snižování nákladů. Provozní náklady NLB dosáhly v roce 2012 368 milionů EUR na úrovni skupiny. NLB sníží své provozní náklady na úrovni skupiny (kromě jednorázových mimořádných nákladů, které se neopakují, tj. výdajů na restrukturalizaci) na [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2014, [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2015, na [250-300] milionů EUR do 31. prosince 2016 a na [200-250] milionů EUR do 31. prosince 2017.
(48)
NLB předpokládá, že do 31. prosince 2017 dosáhne návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] %. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy na období 2013-2017, které naznačují, že k 31. prosinci 2017 bude poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činit [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 [100-150] milionů EUR.
(49)
A konečně, Slovinsko sníží svůj akciový podíl v NLB […] („[…]“ do […]). Pokud Slovinsko neuzavře závazné prodejní a kupní smlouvy týkající se prodeje podílu akcií v NLB kromě […], Slovinsko a NLB udělí správci odprodeje výhradní pověření prodat […], […], […], […], […] a […].
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(50)
Plán restrukturalizace stanoví zákaz distribuce kupónů, dividend a zisků po celou dobu trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2017.
(51)
Slovinsko se zavazuje, že se NLB během období restrukturalizace zdrží veškerých plateb na kapitálové nástroje, pokud tyto platby nebudou vycházet z právního závazku. Slovinsko se také zavazuje, že NLB tyto nástroje nesplatí ani zpětně neodkoupí bez předchozího souhlasu Komise. Uhradit lze kupóny na kapitálové nástroje v držení státu, pokud ovšem takové platby nejsou podnětem k výplatě kupónů jiným investorům, které by jinak nebyly povinné. Tento závazek nevyplácet kupóny během období restrukturalizace se nevztahuje na nově vydané nástroje (tedy nástroje vydané poté, co Komise přijme toto rozhodnutí), za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB.
(52)
Stávající akcionáři NLB byli již vážně oslabeni první a druhou rekapitalizací v březnu 2011 a červenci 2012. Zbývající podřízené cenné papíry NLB představují částku 250 milionů EUR. Slovinsko se zavazuje, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů. Stát se tak stane jediným akcionářem NLB na rozdíl od doby před první státní rekapitalizací v březnu 2011, kdy držel 33,1 % akcií.
(53)
Slovinsko se zavazuje, že prodá podíly NLB ve společnostech vyjmenovaných v odstavci 3 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [100-150] milionů EUR, a jejich dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, uvedené v odstavci 4 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [950-1 000] milionů EUR. NLB rovněž prodá všechny své podíly ve společných podnicích, které jsou uvedeny v odstavci 5 přílohy. Kromě toho NLB do […] uzavře […].
(54)
Každá případná rekapitalizace dceřiných společností ze strany NLB prostřednictvím kapitálových injekcí se upíše i) s 25 % slevou z ceny akcií - po úpravě vzhledem k „efektu zředění“ množstevně vyjádřené za pomoci obecně přijímaných tržních metod (11) - bezprostředně před ohlášením kapitálové injekce, nebo ii) za nejnižší cenu, za kterou ostatní akcionáři těchto dceřiných společností přispívají k rekapitalizaci. U nekótovaných subjektů se tržní hodnota akcií stanoví pomocí vhodné a obecně přijímané metody tržního oceňování. Pokud má taková kapitálová injekce podobu hybridních nástrojů, obsahují tyto nástroje alternativní mechanismus výplaty kupónu a ustanovení, kterým se určuje směnný kurz, podle nějž dojde k přeměně hybridního nástroje na vlastní kapitál s 25 % slevou z teoretické ceny bez upisovacího práva (stanovené analogicky jako v případě kapitálové injekce).
4.3. OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE NARUŠOVÁNÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(55)
Aby se omezilo narušování hospodářské soutěže, hodlá NLB omezit své podnikatelské činnosti ve Slovinsku. NLB sníží svou bilanční sumu z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(56)
Závazky NLB zahrnují prodej bankovních podílů na strategických trzích. NLB prodá své […] do […]. Tímto prodejem se sníží vliv NLB […]. NLB také v plném rozsahu odprodá svůj akciový podíl v […], a to do […].
(57)
NLB omezí své úvěrové činnosti v odvětví stavebnictví, dopravy a finančních holdingů ve Slovinsku, a to tím, že v uvedených odvětvích od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017 omezí rizikově vážená aktiva v průměru o […] %. NLB ukončí podnikatelskou strategii spočívající v poskytování nových úvěrových činností podnikovým klientům v zahraničí.
(58)
NLB ukončí veškeré činnosti v oblasti leasingu, faktoringu a odkupu pohledávek, a to odprodejem dceřiných společností ve Slovinsku i v zahraničí.
(59)
NLB dodrží zákaz kuponů, zákaz dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy a agresivních obchodních praktik podle podmínek upřesněných v příslušných odstavcích přílohy.
(60)
Je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, podle nějž NLB vyplatí svým akcionářům dividendy v letech 2015, 2016 a 2017 (12). Za účetní období let 2015 a 2016 vyplatí NLB buď i) 50 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Za účetní období roku 2017 vyplatí NLB buď i) 100 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Aniž jsou dotčeny pravomoci Slovinské banky jakožto orgánu bankovního dohledu nad NLB, výplata dividend se pozastaví, pokud by ohrozila platební schopnost banky v nadcházejících letech.
4.4. POPIS OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍHO SE ZNEHODNOCENÝCH AKTIV
a. Cíl
(61)
Na NLB se uplatní opatření týkající se znehodnocených aktiv, které bude spočívat v převodu aktiv na společnost BAMC. Cílem uvedeného opatření je rozptýlit nejistotu ohledně budoucí hodnoty jejího portfolia problematických aktiv a zaručit, že se NLB bude soustředit na provádění plánu restrukturalizace.
b. Uspořádání a charakteristiky
(62)
Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podporovala životaschopnost bankovního sektoru.
(63)
Všeobecným cílem společnosti BAMC je správa a řádný odprodej aktiv, která obdrží, a tím maximalizace objemu zpětně získaných prostředků z těchto aktiv. Touto činností BAMC přispívá k restrukturalizaci finančního systému a zároveň v co největším rozsahu minimalizuje využívání státních prostředků a brání narušování trhu.
(64)
BAMC může získat či pokrýt rizika, a to zejména z aktiv, cenných papírů, derivátů, práv a závazků vyplývajících ze schválených úvěrů či záruk se souvisejícím zajištěním. BAMC vyplatí NLB stanovenou převodní hodnotu prostřednictvím státem jištěných dluhových cenných papírů vydaných společností BAMC. Převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC se bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
c. Rozsah převodu znehodnocených aktiv a úvěrů
(65)
Převod se týká těchto kategorií aktiv:
a)
společností v konkurzním řízení zajištěných nemovitostmi;
b)
pohledávek týkajících se finančních holdingů, které mají být restrukturalizovány;
c)
jiných společností v konkurzním řízení;
d)
jiných pohledávek zajištěných nemovitostmi;
e)
finančních holdingů;
f)
stavebních společností;
g)
přepravních společností;
h)
jiných expozic v selhání.
(66)
Dne 17. května 2013 zaslalo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC, a tato aktiva dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován. Velikost portfolia, které má být převedeno, je 2,3 miliardy EUR nominální hodnoty u úvěrů a 94 milionů EUR tržní hodnoty u akcií.
(67)
V důsledku převodu aktiv se rizikově vážená aktiva NLB omezí o 1,4 miliardy EUR, a dojde tak k celkovému snížení kapitálových potřeb o 112 milionů EUR. Uvedené údaje byly vykázány v seznamu aktiv, která mají převedena na společnost BAMC, jenž byl dne 14. listopadu 2013 zaslán Komisi.
d. Metodika výpočtu převodní hodnoty
(68)
Převodní hodnota byla předběžně stanovena Slovinskou bankou v souladu s metodikou stanovenou v právních předpisech, jimiž se zřizuje společnost BAMC. Metodika je založena na posouzení čisté současné hodnoty budoucích peněžních toků. U velkých expozic bylo provedeno individuální posouzení budoucích peněžních toků, u malých expozic se uplatnil zjednodušený přístup, v němž je posouzení založeno na charakteristikách týkajících se pravděpodobnosti nesplacení úvěru a ztrátovosti ze selhání. Kromě toho se při výpočtu převodní hodnoty použily jako referenční hodnoty očekávané ztráty v rámci základního scénáře SB. Metodiku tohoto oceňování potvrdila zvláštní skupina tvořená slovinskými orgány a v postavení pozorovatelů také Komisí, ECB a Evropským orgánem pro bankovnictví.
(69)
U společností v úpadku a klasifikovaných úvěrů se budoucí peněžní toky určily podle tržní hodnoty zajištění a záruk. K posouzení hodnoty takového zajištění byly použity zprávy, které vypracovali nezávislí odborníci za posledních 12 měsíců.
(70)
Čistá současná hodnota budoucích peněžních toků se pak vypočetla za použití bezrizikových úrokových sazeb.
e. Převodní hodnota
(71)
Převodní hodnota aktiv NLB, kterou stanovilo Slovinsko, činí 617 milionů EUR u úvěrů (což se rovná 27 % jejich hrubé účetní hodnoty) a 94 milionů EUR u akcií. Slovinsko se zavázalo, že se převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
(72)
Slovinské orgány poskytly analýzu, kterou vypracovala Slovinská banka a která potvrzuje podrobné výsledky a finanční účinky převodu aktiv z NLB na společnost BAMC.
f. Tržní cena
(73)
Slovinsko neposoudilo tržní hodnotu portfolia.
g. Nezávislé odborné poradenství ze strany Komise
(74)
Komise se při posuzování navržené metodiky a převodní ceny v souvislosti s reálnou ekonomickou hodnotou převáděných aktiv a množstevním vyjádřením tržní ceny těchto aktiv, jak stanoví sdělení o znehodnocených aktivech (13), které slouží jako referenční rámec pro měření, opírala o stanoviska nezávislých odborníků.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(75)
Dne 2. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se rekapitalizačních opatření a verze plánu restrukturalizace předložené Slovinskem, pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(76)
V té době Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda verze plánu restrukturalizace NLB, kterou obdržela, zaručuje dlouhodobou životaschopnost a odpovídající sdílení nákladů a zda obsahuje opatření proti narušování hospodářské soutěže (14). Pokud jde o otázku životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je rozhodovací proces v NLB v souladu s tržními standardy, a konkrétně o možných záležitostech správy a řízení podniku, které souvisejí se zasahováním státu jakožto hlavního akcionáře banky do každodenních činností (15).
6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(77)
Od zúčastněných stran nebyly k formálnímu vyšetřovacímu řízení obdrženy žádné připomínky.
7. POSTOJ SLOVINSKA
(78)
Slovinsko souhlasí s tím, že první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Slovinsko dále zastává názor, že uvedená opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(79)
Slovinsko tvrdí, že plán restrukturalizace vyhovuje všem podmínkám stanoveným ve sdělení o restrukturalizaci (16), které je doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(80)
Slovinsko zejména zastává názor, že plán restrukturalizace zaručuje obnovu dlouhodobé životaschopnosti NLB bez státních zdrojů, zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci a omezuje narušení hospodářské soutěže. Aby se zaručilo obezřetné rozhodování při řízení činností banky, Slovinsko se zavázalo, že posílí správu a řízení NLB.
(81)
Seznam závazků poskytnutý Slovinskem je vymezen v příloze tohoto rozhodnutí. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Kromě toho se Slovinsko zavázalo, že dodrží lhůtu pro definované odprodeje. Pokud není kterákoli ze lhůt pro odprodej, k jejímuž dodržení se Slovinsko zavázalo, dodržena, bude jmenován správce prodeje.
8. POSOUZENÍ
8.1. EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(82)
Komise již dospěla k závěru (17), že první a druhá rekapitalizace NLB představují státní podporu, což Slovinsko nezpochybňuje. Proto Komise v tomto oddíle pouze posoudí, zda dvě nová opatření (třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC) představují státní podporu.
(83)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(84)
Jelikož třetí rekapitalizace v hodnotě 1,558 miliardy EUR bude poskytnuta přímo Republikou Slovinsko, Komise dospěla k závěru, že uvedené opatření vychází ze státních zdrojů.
(85)
Třetí rekapitalizace umožňuje NLB získat kapitál v situaci finanční a hospodářské krize, v níž by bylo vzhledem k vysoké nejistotě, která obklopuje slovinský bankovní sektor, nemožné získat takový kapitál na trhu. Komise se proto domnívá, že třetí rekapitalizace by nebyla poskytnuta žádným investorem v rámci tržního prostředí. Třetí rekapitalizaci je proto třeba vnímat tak, že NLB poskytuje výhodu. Tato výhoda je navíc selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze jedinou banku.
(86)
Vzhledem k tomu, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci, jakákoli výhoda poskytnutá bance ze státních zdrojů může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž. Třetí rekapitalizace proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Prvek podpory v rámci třetí rekapitalizace činí 1,558 miliardy EUR.
(88)
Pokud jde o převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise má za to, že opatření využívá státní zdroje. Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podpořilo stabilitu bankovního sektoru, a pomohlo tak bankám v potížích převést jejich riziková aktiva z rozvahy za cenu nad současnou tržní hodnotou. Tyto převody aktiv z NLB na společnost BAMC omezí ztrátu, kterou by jinak banka musela přijmout, aby očistila svoji rozvahu a provedla plán restrukturalizace.
(89)
Aby bylo možné posoudit, zda při převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC existuje podpora, odborníci Komise nezávisle stanovili současnou tržní hodnotu portfolia, které má být převedeno, jakož i reálnou ekonomickou hodnotu, která bude zároveň představovat cenu, za kterou budou aktiva převedena. Jelikož převodní hodnota portfolia je vyšší než současná tržní hodnota, představuje opatření pro NLB výhodu.
(90)
Tato výhoda posiluje postavení NLB ve srovnání s postavením jejích konkurentů ve Slovinsku a v jiných členských státech, které tutéž státní podporu nepřijímají. Je proto třeba mít za to, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, a to rovněž proto, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci.
(91)
Pokud jde o částku podpory v rámci převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, je třeba poznamenat, že poznámka pod čarou č. 2 v odst. 20 písm. a) sdělení o znehodnocených aktivech definuje částku podpory v rámci opatření na záchranu aktiv jako rozdíl mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní cena je 617 milionů EUR, zatímco tržní cena se odhaduje na 486 milionů EUR. Podpora poskytnutá NLB v důsledku převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC činí 130 milionů EUR.
(92)
Celková podpora poskytnutá NLB prostřednictvím první, druhé a třetí rekapitalizace a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC tudíž dosahuje částky 2,321 miliardy EUR, což představuje 20 % rizikově vážených aktiv NLB k prosinci 2012.
8.2. SLUČITELNOST PODPORY
8.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(93)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) SFEU zmocňuje Komisi, aby podporu považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mají potenciál takovou poruchu napravit. Toto tvrzení bylo následně podrobně popsáno a rozvedeno v šesti sděleních o krizi (18), jakož i ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(94)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 se vztahuje na opatření státní podpory oznámená dne 1. srpna a později. V případě NLB Slovinsko oznámilo dodatečnou státní podporu ve formě kapitálových injekcí a snížení kapitálových požadavků po 1. srpnu 2013. Na posouzení slučitelnosti plánu restrukturalizace NLB se proto vztahují ustanovení sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(95)
Řada případů, kdy Komise schválila opatření přijatá slovinskými orgány na boj proti finanční krizi (19), potvrzuje, že slovinské hospodářství je vážně narušeno. Proto je právním základem pro posouzení slučitelnosti všech opatření, na která se vztahuje plán restrukturalizace (konkrétně první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na BAMC), čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(96)
Pokud jde konkrétně o slučitelnost převodu znehodnocených aktiv na BAMC, Komise posuzuje toto opatření s ohledem na sdělení o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(97)
Pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci poskytnuté NLB, Komise ji posuzuje na základě plánu restrukturalizace s ohledem na sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.2. Slučitelnost se sdělením o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno a doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013
(98)
Pokud jde o slučitelnost podpory, která byla NLB poskytnuta ve formě převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise musí toto opatření posoudit na základě sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013. Sdělení o znehodnocených aktivech definuje opatření na záchranu aktiv jako jakákoli opatření, která „osvobozují banky, které jsou příjemci této podpory, od povinnosti vykázat buď ztrátu nebo vytvořit rezervu pro případné ztráty vyplývající ze znehodnocených aktiv (nebo jim za to poskytnou kompenzaci) a/nebo uvolňují regulační kapitál k jinému použití“, a stanoví kritéria pro slučitelnost takovýchto opatření s vnitřním trhem. Tato kritéria zahrnují: i) způsobilost aktiv k poskytnutí podpory; ii) transparentnost a poskytování informací o znehodnocení aktiv; iii) správu aktiv; iv) správný a koherentní přístup k oceňování aktiv; a v) vhodnost protiplnění a sdílení nákladů.
Způsobilost aktiv k poskytnutí podpory
(99)
Pokud jde o způsobilost aktiv, oddíl 5.4 sdělení o znehodnocených aktivech uvádí, že záchrana aktiv vyžaduje, aby byla jasně určena znehodnocená aktiva, a že se na způsobilost vztahují určitá omezení, aby byla zaručena slučitelnost.
(100)
Sdělení o znehodnocených aktivech však dále stanoví, že je třeba nalézt rovnováhu mezi splněním cíle okamžité finanční stability a nutností zajistit návrat k normálnímu fungování trhu, což by svědčilo ve prospěch pružnosti při určování tříd aktiv. Sdělení o znehodnocených aktivech označuje za způsobilá aktiva ta, která způsobila finanční krizi (výslovně zmiňuje cenné papíry vystavené na tzv. americké hypotéky), především však umožňuje rozšířit možnost poskytnutí podpory „na přesně definované kategorie aktiv odpovídající této systémové hrozbě, a to na základě řádného zdůvodnění a bez kvantitativních omezení“.
(101)
Pokud jde o stávající případ, opatření týkající se znehodnocených aktiv se zaměřuje na aktiva v selhání, jež zejména souvisejí se stavebními společnostmi, přepravními společnostmi a finančními holdingy, nebo na aktiva v selhání zajištěná nemovitostmi. Uvedená odvětví byla v jádru potíží NLB, které byly spojeny s rozsáhlými portfolii úvěrů v selhání (41 % úvěrů v selhání u finančních holdingů a 74 % u stavebních společností). Portfolio, které má být převedeno, představuje více než polovinu znehodnocených aktiv vedených v účetnictví NLB d.d. k 31. prosinci 2012. Tato aktiva jsou proto v souladu s kritérii způsobilosti k poskytnutí podpory podle sdělení o znehodnocených aktivech.
Transparentnost a poskytování informací
(102)
Pokud jde o transparentnost a poskytování informací, oddíl 5.1 sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje úplnou transparentnost ex ante a také to, aby banky způsobilé k poskytnutí podpory poskytly úplné informace o znehodnocení aktiv, která mají být předmětem opatření na záchranu, a to na základě přiměřeného ocenění, potvrzeného nezávislými odborníky a schváleného příslušným orgánem dohledu. Sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje, aby před vládní intervencí byly zveřejněny informace a byla oceněna aktiva.
(103)
Počáteční ocenění aktiv provedla Slovinská banka. Zaprvé, Slovinská banka také 10. května 2013 zveřejnila zátěžový test, z nějž byly patrné kapitálové dopady převodu aktiv ze tří hlavních slovinských bank na společnost BAMC. Zadruhé, dne 4. prosince 2013 byly zveřejněny výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu provedeného nezávislými odborníky, z nichž je patrný nedostatek kapitálu slovinských bank v rámci zátěžového scénáře. Byly jasně určeny třídy aktiv, která mají být převedena, a převod se uskuteční pouze na základě metodiky oceňování schválené Slovinskou bankou. Členský stát tak zajistil dostatečnou transparentnost a zveřejnění informací o všech znehodnocených aktivech NLB, která mají být převedena na společnost BAMC. Zejména byl externími odborníky proveden přezkum kvality aktiv/zátěžový test, který stanovil, kolik kapitálu bance chybí.
Obhospodařování aktiv
(104)
Pokud jde o obhospodařování aktiv, oddíl 5.6. sdělení o znehodnocených aktivech stanoví, že je nezbytné zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy, zejména pokud jde o členy vedení, zaměstnance a zákazníky. Sdělení v tomto ohledu stanoví, že by taková opatření měla bance umožnit zaměřit se na obnovu životaschopnosti, rovněž by měla zamezit střetu zájmů.
(105)
Aktiva bude obhospodařovat společnost BAMC, která je na NLB zcela nezávislá. Proto lze vyvodit závěr, že samostatné obhospodařování aktiv je v souladu s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech.
Oceňování
(106)
Oddíl 5.5 sdělení o znehodnocených aktivech poznamenává, že správný a koherentní přístup k oceňování aktiv má klíčový význam pro to, aby se předešlo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Hlavním cílem oceňování je stanovit reálnou ekonomickou hodnotu aktiv. Tato hodnota představuje referenční úroveň v tom smyslu, že převod znehodnocených aktiv za tuto hodnotu je znamením slučitelnosti podpory - vytváří účinek v podobě snížení kapitálových požadavků, neboť přesahuje současnou tržní hodnotu, zároveň však udržuje částku podpory na nezbytném minimu.
(107)
Slovinská banka posoudila portfolio a Komise společně s externími odborníky podrobně zkontrolovala ocenění a obecnou metodiku, o kterou se opírá, aby byl zaručen jednotný přístup na úrovni EU.
(108)
Byly vyvozeny tyto závěry:
i)
materiály, které předložila NLB, obsahují podrobnou analýzu, která splňuje vysoké kvalitativní normy;
ii)
pro portfolio převáděné na společnost BAMC by byl vhodný přístup založený na ohodnocení, který využívá ohodnocení NLB a aktualizované údaje z finančních rozvah;
iii)
odhadovaná reálná ekonomická hodnota portfolia podnikových úvěrů NLB se podle komparativní zátěžové metody pohybuje okolo 60,2 % hrubé expozice s chybovým rozpětím +/- 5 %. Komparativní zátěžová metoda uplatňuje zátěž na úroveň rezerv určenou v rámci přezkumu kvality aktiv. Komise a její externí odborníci provedli kalibraci této zátěžové úrovně pomocí rozhodovací praxe. Úroveň reálné ekonomické hodnoty, jak ji odhadli odborníci, odkazuje na portfolio podnikových úvěrů NLB, které je větší než portfolio, jež bylo s konečnou platností určeno pro převod na BAMC. Proto nelze tento odhad použít jako zástupnou hodnotu pro posouzení reálné ekonomické hodnoty portfolia, které má být převedeno na BAMC.
(109)
Na základě těchto prvků Komise posoudila reálnou ekonomickou hodnotu portfolia. Pro účely posouzení Komise rozlišila dvě kategorie úvěrů: úvěry podnikům s nepřetržitým trváním na jedné straně a úvěry na restrukturalizaci úvěrů a nesplacené úvěry na straně druhé. Reálná ekonomická hodnota akcií byla posouzena samostatně.
(110)
U úvěrů podnikům s nepřetržitým trváním Komise na doporučení externích odborníků uplatnila přístup založený na ohodnocení. Na základě současného ohodnocení NLB a aktualizovaných finančních informací o expozici Komise určila pravděpodobnost nesplacení úvěru. Poté byla posouzena ztrátovost ze selhání podle podrobné analýzy zajištění, a to na základě stávající úvěrové dokumentace nebo předběžného přezkumu kvality úvěrů.
(111)
U úvěrů na restrukturalizaci úvěrů a na nesplacené expozice se Komise soustředila na analýzu zajištění, aby mohla posoudit hodnotu, kterou je třeba získat zpět v rámci likvidace, přičemž použila obezřetné předpoklady hodnoty zajištění a faktoringu ve výsledcích přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(112)
U akcií Komise přezkoumala zprávy o oceňování předložené Slovinskem, aby mohla posoudit, zda jsou vykázané tržní hodnoty v souladu s tržními kotacemi kótovaných společností a zda je metodika oceňování použitá u nekótovaných společností v souladu s tržními normami.
(113)
Komise dospěla k závěru, že reálná ekonomická hodnota úvěrového portfolia je 617 milionů EUR pro nominální částku 2,3 miliardy EUR a že reálná ekonomická hodnota akciového portfolia je 94 milionů EUR. Plán restrukturalizace stanoví, že aktiva budou převedena na společnost BAMC v reálné ekonomické hodnotě.
(114)
Pokud jde o tržní hodnotu, Komise používá metodu rozšířeného pokrytí, aby posoudila současnou tržní hodnotu v době převodu. Na tomto základě se tržní hodnota portfolia odhaduje na 486 milionů EUR u úvěrů a 94 milionů EUR u akcií.
(115)
Částka podpory je tudíž rozdílem mezi převodní hodnotou a tržní hodnotou a činí 130 milionů EUR.
Sdílení nákladů a odměňování
(116)
Pokud jde o sdílení nákladů, oddíl 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech opakuje obecnou zásadu, že by banky měly nést v maximálním rozsahu ztráty spojené se znehodnocenými aktivy, aby se zajistila rovnocenná odpovědnost akcionářů a rovnocenné sdílení nákladů. Aktiva by proto měla být převedena za cenu, která odpovídá jejich reálné ekonomické hodnotě nebo je nižší.
(117)
Slovinsko se zavazuje, že dodrží převodní cenu aktiv na úrovni jejich reálné ekonomické hodnoty nebo na úrovni nižší, a proto je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
Závěr o opatření týkajícím se znehodnocených aktiv
(118)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má Komise za to, že převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC splňuje všechny podmínky a požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.3. Slučitelnost se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013
(119)
Podle bodu 31 sdělení o bankovnictví z roku 2013 plán restrukturalizace zahrnující podporu na restrukturalizaci bude s výjimkou požadavků na navýšení kapitálu a sdílení nákladů i nadále posuzován na základě sdělení o restrukturalizaci.
(120)
Podle sdělení o restrukturalizaci a sdělení o bankovnictví z roku 2013 musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci zaprvé plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimum a akcionáři a podřízení věřitelé se musí co nejvíce podílet na snížení nedostatku kapitálu. Zatřetí, musí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(121)
Jak stanoví sdělení o restrukturalizaci, členské státy musí předložit komplexní plán restrukturalizace, z něhož bude patrné, jak banka v přiměřené lhůtě a nejdéle do pěti let obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Dlouhodobé životaschopnosti je dosaženo, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Aby toho banka dosáhla, musí být - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - schopna pokrýt veškeré své náklady a zajistit přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Obnovení životaschopnosti banky by mělo vycházet hlavně z interních opatření a mělo by být založeno na hodnověrném plánu restrukturalizace.
(122)
Z plánu restrukturalizace NLB na období do 31. prosince 2017 je patrné, že na konci tohoto období restrukturalizace dojde k obnovení životaschopnosti. To bude podle očekávání způsobeno zlepšením kvality portfolia a sníženou potřebou dodatečného znehodnocování aktiv a vytváření rezerv. Obnovení životaschopnosti bude také dosaženo očištěním rozvahy NLB v důsledku plánovaného převodu aktiv v selhání na společnost BAMC. NLB bude rovněž těžit ze zlepšení provozní účinnosti, což bude výsledkem opatření ke snížení nákladů a stabilizace příjmu. Aby se zaručila životaschopnost bank po zohlednění převodu aktiv v selhání na společnost BAMC, vychází plán restrukturalizace z předpokladu, že v roce 2013 dojde k rekapitalizaci státem ve výši 1,558 miliardy EUR a k úplnému odpisu podřízených dluhopisů a vlastního kapitálu akcionářů ve výši 250 milionů EUR.
(123)
Bod 10 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby navrhované restrukturalizační opatření napravilo slabé stránky subjektu. Plán restrukturalizace nejprve vysvětluje příčiny potíží NLB. Úvěrové portfolio NLB bylo vážně zasaženo během krize a došlo ke vzniku značných ztrát ze znehodnocení.
(124)
Růst portfolia úvěrů byl financován velkoobchodním trhem, což vedlo k prudkému nárůstu poměru úvěrů ke vkladům (ze 74 % v roce 2002 na 137 % v roce 2009). Mezitím banka dostatečně neposílila svoji kapitálovou základnu a před začátkem krize se výrazně se spoléhala na hybridní nástroje.
(125)
Před krizí NLB akumulovala expozice do stavebnictví, developerských společností a finančních holdingů, kvalita souvisejícího řízení rizik však zaostávala. Když propukla krize a ekonomika se zpomalila, ukázalo se, že akumulace špatných úvěrů má katastrofální následky. V roce 2008 skončil národní program výstavby silnic a prudce poklesla domácí poptávka po nemovitostech. Většina slovinských společností byla vysoce zadlužená a pod tlakem v důsledku zhoršení hospodářské situace, znehodnocení aktiv a zásob a sníženého přístupu k úvěrům. Kombinace vážného zhoršení hospodářské situace a špatného rámce pro řízení rizik vedla k nárůstu úvěrů v selhání. Úvěry v selhání k 30. září 2012 dosáhly 29 % hrubých úvěrů pro NLB, nejhorší byla situace v odvětví stavebnictví (74 %). Ztráty po zdanění tak dosáhly částky 87 milionů EUR v roce 2009, 202 milionů EUR v roce 2010, 240 milionů EUR v roce 2011 a 273 milionů EUR v roce 2012.
(126)
Jednou z příčin problémů banky byla také slabá pravidla správy a řízení společnosti a výsledný vliv státu na každodenní činnosti banky.
(127)
Aby se zajistilo obnovení dlouhodobé životaschopnosti, je třeba vyřešit pět hlavních otázek. Zaprvé je třeba posílit správu a řízení banky, aby se zaručilo, že vedení banky přijímá výhradně obchodní rozhodnutí, která jsou ekonomicky odůvodněná, a že stát nebude ovlivňovat každodenní činnosti banky. Zadruhé, banka musí zlepšit své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, aby byly zachovány marže a minimalizovány ztráty. Zatřetí, NLB musí očistit svoji rozvahu a snížit expozici problematickým odvětvím, ať už prostřednictvím řádné tvorby rezerv a omezením pákového efektu problematických aktiv, nebo převedením problematických úvěrů na společnost BAMC. Za čtvrté, banka musí opravit strukturu své rozvahy rekapitalizací a posílením vkladové základny nebo snížením pákového poměru. A za poslední, banka musí zlepšit svoji provozní účinnost, aby zabezpečila dostatečnou úroveň ziskovosti.
a. Posílení rámce pro správu a řízení společností
(128)
Závazky zaručí nezávislost správní rady a také to, že vedení stanoví úvěrová kritéria. Tyto závazky zaručí, že stanovení cen úvěrů vychází z politiky tvorby cen, která stanoví minimální pravidla týkající návratnosti kapitálu pro všechny úvěry, a tím omezuje možnost, aby banka pod tlakem vnějších vlivů poskytovala úvěry pod tržní cenou.
(129)
Závazky podle všeho řádně řeší a napravují hlavní slabé stránky správy a řízení NLB. Vymezují odpovídající ochranná opatření, aby se zabránilo střetu zájmů a zaručilo, že strategie a rozhodnutí jsou zaměřené na podnikání a že nejsou ovlivňovány žádnými jinými cíli kromě maximalizace hodnoty a nepodléhají nepatřičnému vnějšímu vlivu. Díky plánovaným změnám správy a řízení bude banka odolnější vůči vnějšímu vlivu a zároveň zavede větší tržní disciplínu tím, že posílí kontrolu a zvýší transparentnost rozhodnutí v oblasti řízení.
(130)
NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování a soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle. Kromě toho až do 31. prosince 2017 omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s body 37 až 39 sdělení o bankovnictví z roku 2013, čímž se usnadní včasné provedení plánu restrukturalizace.
(131)
Kromě toho se Slovinsko zavazuje, že do […] odprodá svůj podíl akcií v NLB ve výši […] % investorovi, který je nezávislý a nemá žádnou vazbu na Republiku Slovinsko. Tímto odprodejem se výrazně sníží vnější vliv na řízení a podnikatelské činnosti banky.
b. Posílení politik tvorby cen a rámce pro řízení rizik
(132)
NLB posílí své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, a to zejména prostřednictvím řady pravidel a opatření, která mají chránit nejlepší obchodní zájmy banky. Tato opatření zahrnují odbornou přípravu zaměstnanců, získávání klientů, tvorbu cen nových produktů a přezkum procesu týkajícího se úvěrového rizika.
(133)
Zejména stanovení cen nových úvěrů povede do 31. prosince 2017 k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] % v každém klientském vztahu. Tvorba cen bude odstupňovaná, začne na […] % návratnosti kapitálu v každém klientském vztahu v roce 2014 a do 31. prosince 2017 dosáhne […] %.
(134)
Výsledné zlepšení politiky tvorby cen NLB a rámce pro řízení rizik je vhodné a nezbytné, aby bylo možné provádět přísnější úvěrové politiky u nových úvěrů a konzervativnější politiku tvorby rezerv. Tyto reformy řeší slabiny NLB, které byly příčinou nízké kvality jejího úvěrového portfolia, nadměrné úrovně úvěrů v selhání a vysokých úvěrových nákladů. Tím, že se tato opatření zaměřují na příčiny nízké ziskovosti, přispívají k dlouhodobé životaschopnosti NLB.
(135)
Plán restrukturalizace obsahuje také organizační oddělení vedlejších činností od hlavních činností NLB. Díky této reorganizaci bude NLB schopna zefektivnit své hlavní činnosti. Oddělení činností rovněž umožní zaujmout specializovanější přístup k ukončení vedlejších činností banky a k řízení jejích aktiv v selhání tak, aby se maximalizovala hodnota zpětně získaných prostředků.
c. Přesunutí těžiště podnikání na méně riskantní činnosti
(136)
Na základě plánu restrukturalizace se rizikově vážená aktiva NLB zvýší z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017. Omezením rizikově vážených aktiv, a to zejména v nejproblematičtějších odvětvích banky, tedy u finančních holdingů, přepravních společností a stavebních společností, se zaručí, že se během období restrukturalizace sníží riziko spojené s těmito expozicemi.
(137)
NLB převede portfolio znehodnocených aktiv v hodnotě 2,3 miliardy EUR na společnost BAMC, což jí umožní, aby se zaměřila na správu funkčních úvěrů a zároveň uvolnila zdroje na to, aby vyřešila otázky zbývajících úvěrů v selhání.
(138)
V budoucí strategii NLB znovu zaměří své činností na konzervativnější podnikání v hlavních segmentech bankovnictví, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a pro vybrané podniky ve Slovinsku. Tohoto vývoje bude dosaženo značným odprodejem a snížením vedlejších činností, čímž se uvolní zdroje na činnosti hlavní.
d. Oprava struktury rozvahy
(139)
NLB již od státu obdržela kapitálové injekce, a to v březnu 2011 a červenci 2012. Společně s dodatečnou třetí rekapitalizací je NLB schopna splnit kapitálové požadavky Slovinské banky, což jí umožňuje obnovit životaschopnost.
(140)
Částka třetí rekapitalizace zohledňuje potřeby banky, které vyplývají z přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Bezprostředně po rekapitalizaci dosáhne poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích 15 % a do 31. prosince 2017 dosáhne úrovně [10-20] %, což výrazně přesahuje kapitálové požadavky stanovené Slovinskou bankou, podle nichž je třeba, aby poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činil 9 %.
(141)
NLB navíc očistí svoji rozvahu tím, že převede značné portfolio aktiv v selhání a znehodnocených aktiv na společnost BAMC.
(142)
NLB posílí svůj profil financování snížením financování svých dceřiných společností v rámci skupiny, odprodejem vedlejších činností a opětovným důrazem na svoji historickou základnou financování, kterou tvoří maloobchodní vklady. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
e. Obnovení dlouhodobé ziskovosti
(143)
Obnovení dlouhodobé ziskovosti bude výsledkem přesunutí strategického důrazu banky na její hlavní základní bankovní činnosti, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a bankovnictví pro vybrané podniky ve Slovinsku, což bance umožní splnit cíle týkající se návratnosti kapitálu.
(144)
Banka zlepší své čisté úrokové rozpětí tím, že zaručí, že bude stanovena odpovídající cena nových úvěrů. Stanovení cen nových úvěrů zejména přispěje k dosažení kladné návratnosti, a to alespoň ve výši […] % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu.
(145)
NLB bude také dokumentovat všechna restrukturalizační rozhodnutí. Do dokumentace začlení srovnání s alternativními řešeními, např. výkonem zajištění a ukončením účasti. NLB prokáže, že zvolila řešení, které maximalizuje čistou současnou hodnotu banky.
(146)
NLB také plánuje rozsáhlý program snižování nákladů, konkrétně prostřednictvím významné konsolidace svých podnikatelských prostor a sítě poboček a snížením počtu zaměstnanců, jakož i zlepšením provozní účinnosti, snahou o to, aby klienti byli získáváni s ohledem na rizika a důrazem na ziskovost, a optimalizací nákladů spojených s likviditou a jiných nákladů. Plán restrukturalizace předpokládá, že výsledkem bude snížení poměru nákladů a zisků na méně než 60 % ve srovnání s úrovněmi, jichž banka dosahovala před krizí. Do 31. prosince 2017 dosáhne NLB návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] % a poměru kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích ve výši [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 částky [100-150] milionů EUR.
(147)
Očekává se, že se postupem času souběžně s prováděním plánu restrukturalizace sníží tok znehodnocených aktiv. Banka bude mít díky převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, závazkům týkajícím se řízení úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů v selhání, které setrvávají v jejích portfoliích, tak, aby se maximalizovala jejich čistá současná hodnota pro banku, jakož i díky dalším opatřením, která posilují rámec banky pro řízení rizik, zdravější profil úvěrového rizika.
(148)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace může obnovit dlouhodobou životaschopnost NLB.
ii) Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(149)
Sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že by příjemce podpory měl poskytnout přiměřený příspěvek, aby se podpora omezila na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem stanoví, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak výše podpory a že ii) by mělo v co největší míře docházet ke sdílení nákladů stávajícími akcionáři a podřízenými věřiteli.
(150)
Poté, co jsou ztráty nejprve absorbovány vlastním kapitálem, budou součástí odpovídajícího sdílení nákladů obvykle příspěvky ze strany držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu. Držitelé hybridního kapitálu a držitelé podřízeného dluhu musí poskytovat příspěvky, aby se v co největší míře snížil nedostatek kapitálu. Takovéto příspěvky mohou mít formu buď převodu na kmenový kapitál tier 1 (20), nebo snížení účetní hodnoty jistiny nástrojů. V každém případě musí být v rozsahu povoleném právními předpisy zabráněno odlivu hotovosti od příjemce k držitelům těchto cenných papírů.
(151)
Plán restrukturalizace neobsahuje žádné prvky, které by naznačovaly, že podpora přesahuje prostředky nutné k pokrytí nákladů vyplývajících z obnovení životaschopnosti NLB. Nedostatek kapitálu, který je třeba třetí rekapitalizací pokrýt, byl určen na základě přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Odhad této kapitálové injekce vychází zejména z hodnocení aktiv, z nějž vyplývá, že je tato úroveň nutná a dostatečná k překonání zátěžové situace. Přezkum kvality aktiv/zátěžový test vnesl více jistoty do otázky, jaká úroveň kapitálu je zapotřebí. Částka třetí rekapitalizace umožňuje bance splnit požadavky na regulační kapitál a tržní očekávání. Kromě toho bude zaveden mechanismus pro splácení jistiny, aby se omezilo hromadění nadbytečného kapitálu v NLB, podle nějž bude NLB muset vyplatit dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, které se vypočtou na základě rostoucího procentního podílu veškerého nadbytečného kapitálu. Mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než státu splatí podporu, kterou jí poskytl.
(152)
Aby mohla NLB d.d. získat dividendy od svých dceřiných společností a aby se zabránilo hromadění likvidity, mohou tyto dceřiné společnosti bez ohledu na zákaz dividend vyplácet dividendy. Tyto společnosti mohou dividendy vyplácet, jestliže je NLB d.d. - přímo či nepřímo - většinovým akcionářem a všichni externí akcionáři drží v dané společnosti dohromady méně než [10-20] % akcií a hlasovacích práv. Komise se domnívá, že možnost, aby dceřiné společnosti takto vyplácely dividendy NLB d.d., přispívá k udržení výše podpory na nezbytném minimu, zajistí odpovídající stupeň pružnosti pro účinnou správu konsolidovaného kapitálu a likvidity NLB a usnadní splácení podpory. Skutečnost, že v důsledku toho by část dividend obdrželi také menšinoví akcionáři dceřiných společností, představuje ve srovnání s těmito přínosy přiměřený vedlejší účinek, zejména vezme-li se v úvahu poměrně malé množství dividend, které bude nakonec možné vyplatit všem ostatním akcionářům kromě NLB d.d. a které nepřesáhne více než jednu desetinu množství dividend, které bude nakonec možné splatit NLB d.d.
(153)
Zaprvé, závazky ohledně sdílení nákladů akcionáři a držiteli podřízeného dluhu jsou v souladu se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(154)
V tomto ohledu se Slovinsko zavázalo, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů, aby se zaručilo, že jsou splněny požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013. Komise příznivě vnímá, že je v co největší možné míře zajištěn příspěvek držitelů podřízeného dluhu, čímž je zaručeno odpovídající sdílení nákladů. Státní kapitálové injekce se provedou teprve poté, co budou zcela eliminováni držitelé podřízeného dluhu. Tento postup zaručuje, že všichni stávající držitelé podřízeného dluhu musí plně přispět k nákladům banky na restrukturalizaci, a to předtím, než do celé záležitosti vstoupí stát. Stát bude tudíž po třetí rekapitalizaci vlastnit 100 % akcií banky, před první kapitálovou injekcí vlastnil pouze 33,1 %.
(155)
Zadruhé, bod 24 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že jedním ze způsobů, jak dosáhnout sdílení nákladů, je zaplacení přiměřené náhrady za státní kapitál.
(156)
Pokud jde o první a druhou rekapitalizaci, Komise podotýká, že byly provedeny za ceny slučitelné se zásadami sdílení nákladů (21). Pokud jde o třetí rekapitalizaci obsaženou v plánu restrukturalizace, stát po ní bude vlastnit 100 % banky, čímž bude maximalizováno sdílení nákladů. Komise již také stanovila, že za převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC je poskytnuta přiměřená náhrada.
(157)
Za třetí, pokud jde o pokrytí nákladů na restrukturalizaci, které vyplývají z plánu restrukturalizace prostřednictvím interních opatření NLB, NLB provede opatření ke snížení nákladů, která budou v rámci základního scénáře založena na snížení provozních nákladů z 368 milionů EUR k 31. prosinci 2012 na [250-300] milionů EUR k 31. prosinci 2017. Plán restrukturalizace rovněž stanoví, že se banka zbaví alespoň [80-90] % svých nebankovních činností. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by tím byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky.
(158)
Za čtvrté, kromě uvedených strukturálních opatření se Slovinsko také zavázalo, že zakáže kupóny, akvizice, reklamu a agresivní obchodní praktiky.
(159)
Komise podotýká, že závazek nevyplácet kupóny se nevztahuje na nově vydané kapitálové nástroje za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných kapitálových nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (22) právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB. Komise toto omezení zákazu kupónů přijímá, aby skupině v souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci povolila získat čerstvý hybridní kapitál na trhu. Vydání podřízených cenných papírů po datu přijetí tohoto rozhodnutí bance umožní získat dodatečné financování a hybridní kapitál, zároveň to však nebude podnětem k vyplacení kupónů u stávajících cenných papírů, zejména stávajícího podřízeného dluhu. Omezením zákazu kupónů tak banka bude moci vydat dodatečný kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, což může případně snížit kapitál, který banka potřebuje ve formě vlastního kapitálu. V tomto ohledu je třeba připomenout, že mají-li se dluhové nástroje kvalifikovat jako kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, kupóny musí být volitelné, nikoli povinné. Na závěr lze ve stávajícím případě také poznamenat, že po úplném snížení hodnoty vlastního kapitálu akcionářů a nesplaceného podřízeného dluhu v bance nezůstane žádný vlastní kapitál ani podřízený dluh. Omezení zákazu kupónů neoslabuje užitečný dopad takového zákazu kupónů, který je popsán ve sdělení o restrukturalizaci, jelikož závazek NLB, že vyplacením kupónů u nových nástrojů nevznikne právní závazek provést výplaty kupónů u stávajících cenných papírů NLB, zabrání zbytečnému odlivu kapitálu.
(160)
Dostatečný vlastní příspěvek NLB k nákladům na její restrukturalizaci proto představuje i sdílení nákladů mezi držiteli vlastního kapitálu, hybridních nástrojů a podřízeného druhu, snížení nákladů, odprodeje a přiměřené náhrady za podporu.
(161)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán restrukturalizace stanoví odpovídající vlastní příspěvek a sdílení nákladů.
iii) Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(162)
A konečně, oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření k omezení narušování hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena konkrétním podmínkám, aby řešila narušení na trzích, na kterých banka, jež přijala státní podporu, působí po restrukturalizaci. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, kde bude banka přijímající podporu působit. Kromě toho musí Komise zohlednit vlastní příspěvek poskytnutý příjemcem a rozsah sdílení nákladů v období restrukturalizace.
(163)
NLB obdržela státní podporu ve formě kapitálových injekcí a opatření týkajících se znehodnocených aktiv, a to ve výši 2,321 miliard EUR, což se rovná 20 % rizikově vážených aktiv NLB (23). Přiměřená náhrada za podporu a nutnost provést opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže jsou nutné zejména vzhledem k poměrně vysoké částce podpory.
(164)
Prvním opatřením, které omezí narušení hospodářské soutěže, je odprodej podílů NLB v […]. Odprodejem jejích […] se sníží podíl NLB na trhu […]. Odprodej […] NLB také přispěje k omezení podílu NLB na trhu a k otevření trhu konkurentům.
(165)
Omezení přítomnosti NLB na trhu v oblasti úvěrů podnikovým sektorům stavebnictví, přepravy a finančních holdingů je dosaženo díky ročním snížením rizikově vážených aktiv v těchto odvětvích.
(166)
Kromě toho NLB ukončí leasing, faktoring, odkup pohledávek a vedlejší činnosti ve Slovinsku i v zahraničí, aby ještě více přispěla k omezení možných vedlejších účinků státní podpory, kterou obdrží, na jiné než činnosti, než jsou její hlavní bankovní činnosti.
(167)
NLB bude pokračovat v operacích za podmínek, které omezují narušení hospodářské soutěže. Jako specializovaná banka s posílenými politikami řízení rizik a správy a řízení podniku a účinnější úvěrovou politikou s lepší tvorbou cen, která k 31. prosinci 2017 dosáhne návratnosti kapitálu ve výši [10-20] % u nových úvěrů, se banka zdrží toho, aby svým klientům poskytovala nadměrně výhodné podmínky. Tyto prvky přispívají k životaschopnosti NLB, ale také omezují narušování hospodářské soutěže.
(168)
Slovinsko se zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že NLB nebude používat obdrženou státní podporu k tomu, aby získala nové podniky. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který NLB umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky. Tento mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál nebo jiné požadavky právních předpisů, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než splatí státu podporu, kterou jí poskytl.
(169)
Kromě těchto strukturálních opatření se Slovinsko zavázalo, že provede soubor opatření, jímž omezí chování, aby se zabránilo narušování hospodářské soutěže. Komise vítá zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům a zákaz agresivních obchodních praktik, což NLB zabrání v tom, aby podporu využila k protisoutěžnímu tržnímu chování.
(170)
Vzhledem k této kombinaci opatření a závazků je zřejmé, že ve vztahu k výši podpory poskytnuté NLB existují dostatečná ochranná opatření, která omezí případné narušení hospodářské soutěže.
8.2.4. Dohled na plán restrukturalizace
(171)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Slovinsko jmenuje dohlížejícího správce, který bude Komisi každých šest měsíců poskytovat zprávy o dohledu.
(172)
Aby se zaručilo řádné provádění plánu restrukturalizace po celou dobu jeho trvání, slovinské orgány přijmou nezbytná opatření, aby zaručily, že NLB dodrží závazky uvedené ve specifikaci.
(173)
Kromě toho bude na správné provádění plánu restrukturalizace a úplné a správné plnění všech závazků obsažených ve specifikaci, která je obsažena v příloze tohoto rozhodnutí, soustavně dohlížet nezávislý, dostatečně kvalifikovaný dohlížející správce. Tento dohlížející správce bude mít neomezený přístup ke všem informacím nutným k dohledu nad prováděním rozhodnutí. Komise nebo dohlížející správce mohou NLB požádat o vysvětlení a objasnění. Slovinsko a NLB mají plně spolupracovat s Komisí a dohlížejícím správcem, pokud jde o všechny dotazy spojené s dohledem.
8.2.5. Závěr a ukončení zahajovací fáze plánu restrukturalizace
(174)
Komise podotýká, že plán restrukturalizace, který Slovinsko předložilo, odpovídajícím způsobem řeší otázky životaschopnosti (včetně správy a řízení podniků), sdílení nákladů a narušování hospodářské soutěže a je v souladu s požadavky sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(175)
Komise již proto nemá pochybnosti o slučitelnosti plánu restrukturalizace, které vznesla ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení.
9. ZÁVĚR
(176)
Komise dospěla k závěru, že první, druhá a třetí státní rekapitalizace NLB a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují podporu na restrukturalizaci ve prospěch NLB.
(177)
Komise vyvodila závěr, že restrukturalizační opatření spočívající v první, druhé a třetí rekapitalizaci a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC mohou NLB umožnit, aby obnovila svoji dlouhodobou životaschopnost, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala dopady dotčeného opatření podpory, které se projeví narušením trhu. Komise má proto za to, že předložený plán restrukturalizace splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 a sdělení o znehodnocených aktivech ve znění upraveném a doplněném sdělením o bankovnictví z roku 2013. Restrukturalizační opatření lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. První, druhou a třetí rekapitalizaci a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC lze proto v souladu s plánem restrukturalizace schválit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci, kterou Republika Slovinsko poskytla NLB a která sestává z první rekapitalizace ve výši 250 milionů EUR, druhé rekapitalizace ve výši 382,9 milionů EUR a třetí rekapitalizace ve výši 1 558 milionů EUR a z převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC s prvkem podpory ve výši 130 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky vymezené v příloze je podpora na restrukturalizaci slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.
V Bruselu dne 18. prosince 2013.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 18 décembre 2013
concernant l'aide d'État SA.33229 (2012/C) - (ex 2011/N) - Restructuration de NLB - Slovénie que la Slovénie entend mettre en œuvre en faveur de Nova Ljubljanska banka d.d.
[notifiée sous le numéro C(2013) 9632]
(Le texte en langue anglaise est le seul faisant foi)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
(2014/535/UE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE), et notamment son article 108, paragraphe 2, premier alinéa,
vu l'accord sur l'Espace économique européen, et notamment son article 62, paragraphe 1, point a),
après avoir invité les États membres et les autres parties intéressées à présenter leurs observations conformément auxdits articles (1),
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
(1)
Le 14 janvier 2011, les autorités slovènes ont notifié une recapitalisation par l'État de 250 millions d'EUR en faveur de Nova Ljubljanska banka d.d. (ci-après «NLB d.d.»).
(2)
Par décision du 7 mars 2011 (2) (ci-après «décision relative au premier sauvetage»), la Commission européenne a autorisé une première aide sous la forme d'une recapitalisation en faveur de NLB d.d. pour une période de six mois et sur présentation d'un plan de restructuration.
(3)
Les autorités slovènes ont notifié ce plan de restructuration le 22 juillet 2011. Des mises à jour ultérieures y ont été apportées le 6 septembre 2011 et le 26 mars 2012.
(4)
Le 16 mai 2012, les autorités slovènes ont informé la Commission de leur intention de procéder à une deuxième recapitalisation en faveur de NLB d.d., mesure notifiée le 6 juin 2012.
(5)
Par décision du 2 juillet 2012 (ci-après «décision relative au deuxième sauvetage et à l'ouverture d'une procédure d'examen»), la Commission a approuvé la deuxième recapitalisation de NLB d.d. et a ouvert, dans le même temps, une procédure d'examen approfondi, émettant des réserves quant à la capacité de NLB d.d. à retrouver le chemin de la viabilité et au caractère suffisant de la contribution propre de la banque et des mesures prises pour limiter les distorsions de concurrence sur la base du plan de restructuration qui lui avait été présenté.
(6)
Le 22 novembre 2012, la décision relative au deuxième sauvetage et à l'ouverture d'une procédure d'examen a été publiée au Journal officiel de l'Union européenne et toutes les parties intéressées ont été invitées à présenter leurs observations (3). La Commission n'a reçu aucun commentaire.
(7)
À la suite de la décision relative au deuxième sauvetage et à l'ouverture d'une procédure d'examen, les autorités slovènes ont notifié, en date du 7 janvier 2013, une révision du plan de restructuration, dont une version modifiée a été présentée le 25 mars 2013. Par la suite, en décembre 2013, les autorités slovènes ont présenté une nouvelle version modifiée du plan. Dans la présente décision, la mention «plan de restructuration» renvoie à la version du plan soumise à la Commission en décembre 2013.
(8)
À la suite de plusieurs demandes de la Commission, les autorités slovènes ont fourni des informations complémentaires entre le 2 juillet 2012 et le 9 décembre 2013.
(9)
Le 10 avril 2013, la Commission a conclu, au titre de la procédure concernant les déséquilibres macroéconomiques (PDM), que la Slovénie était confrontée à des déséquilibres économiques excessifs. Dans le cadre de la PDM, la Slovénie a dû procéder à une simulation de crise selon une approche ascendante et descendante ainsi qu'à un examen de la qualité des actifs du secteur bancaire slovène (ci-après «EQA/SC») réalisé par des consultants indépendants. Le plan de restructuration intègre les résultats de l'EQA/SC.
(10)
En raison de l'urgence, la République de Slovénie accepte à titre exceptionnel que la présente décision soit adoptée en langue anglaise.
2. DESCRIPTION DU BÉNÉFICIAIRE ET ORIGINE DES PROBLÈMES
(11)
NLB d.d. et les banques associées (ci-après «NLB» ou «la banque») constituent le principal groupe bancaire et financier slovène. Au 30 septembre 2012, le groupe était constitué de NLB d.d. et de 47 banques, sociétés, succursales et autres bureaux de représentation à l'étranger. NLB est un acteur important du secteur bancaire tant en Slovénie que dans l'Europe du Sud-Est. Au 30 septembre 2012, NLB représentait quelque 30 % du secteur bancaire slovène en termes du total des actifs, se classait parmi les trois premières banques dans l'ancienne République yougoslave de Macédoine, au Monténégro, au Kosovo et en Republika Srpska, et occupait la sixième position en Bosnie-Herzégovine. Les services bancaires constituent la principale activité de NLB bien que la banque fournisse également d'autres services financiers tels que des assurances, la gestion d'actifs, des opérations de crédit-bail, d'affacturage et de forfaitage.
(12)
NLB s'est vu accorder des notations négatives de la part des agences Moody (Caa2) et Fitch (BB). Les deux notations ont été dégradées en 2013. La dégradation était due essentiellement à la concentration et à la poursuite de la détérioration du portefeuille de prêts ainsi qu'à la faiblesse de la situation financière et capitalistique de la banque dans l'environnement actuel du marché.
(13)
En Slovénie, NLB offre un éventail complet de services bancaires aux particuliers et aux entreprises, en mettant particulièrement l'accent sur la banque de détail. NLB est également active dans les métiers de la banque d'entreprise, de la banque d'investissement et de la banque privée.
(14)
Au 30 juin 2013, la structure du capital de NLB se présentait comme suit: 77,51 % des parts de NLB étaient détenues par la République de Slovénie; 6,23 % par Kapitalska družba, d.d.; 5,58 % par Slovenska Odškodninska Družba; et 2,24 % par Poteza borzno posredniška družba, d.d. (en procédure de faillite).
(15)
Au 31 décembre 2012, NLB totalisait une valeur d'actif de 14,3 milliards d'EUR et enregistrait des dépôts à hauteur de 9,1 milliards d'EUR environ, constitués de dépôts de ménages (6,5 milliards d'EUR), de dépôts d'entreprises (2 milliards d'EUR) et de dépôts publics (0,6 milliard d'EUR). En outre, la banque comptait 112 millions d'EUR de titres de créance émis. À cette même date, les encours de crédits de NLB octroyés au secteur non bancaire s'élevaient à quelque 9,5 milliards d'EUR. Le ratio crédits/dépôts était de 104 % (contre 105 % en 2011 et 127 % en 2010).
(16)
Les problèmes de NLB s'expliquent en grande partie par la multiplication des prêts improductifs, lesquels ont augmenté de 0,6 milliard d'EUR en 2008 (soit 3,8 % du volume total de prêts) à 3,7 milliards d'EUR en décembre 2012 (soit 28,2 % du volume total de prêts). Ces mauvais résultats sont apparus alors que l'adéquation des fonds propres de NLB subissait une forte pression en raison de la détérioration de la qualité du portefeuille d'actifs, des ratios de capital plus élevés imposés par le régulateur et attendus des investisseurs, de la disponibilité réduite de fonds propres et des faibles possibilités de financement par l'emprunt, notamment auprès des marchés financiers.
(17)
Avant le début de la crise financière en 2008, la stratégie de croissance de NLB bénéficiait d'un contexte économique favorable. Entre 2002 et 2009, l'encours de crédits de NLB (encours net) a augmenté de 15 % par an contre 8 % pour les dépôts. Les prêts accordés aux entreprises étaient en grande partie à l'origine de cette augmentation sensible.
(18)
L'expansion de NLB s'explique non seulement par cette croissance organique mais également par l'acquisition de plusieurs filiales bancaires en Europe du Sud-Est et par l'établissement de nouvelles entités dans les segments du crédit-bail, de l'affacturage/forfaitage, des assurances-vie/fonds de pension, et de la gestion d'actifs.
(19)
Le tableau 1 illustre l'évolution des actifs de NLB en Slovénie et en Europe du Sud-Est entre le 31 décembre 2006 et le 30 septembre 2012.
Tableau 1
Parts de marché des actifs totaux de NLB
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
Actifs totaux du groupe NLB (en millions d’EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Slovénie
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosnie-Herzégovine - Fédération
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosnie-Herzégovine - Republika Srpska
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Monténégro
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosovo
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Macédoine
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Serbie
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
NLB a été rentable entre 2003 et 2008. Depuis 2009, cependant, la banque affiche des pertes après impôt. Les pertes s'élevaient à 87 millions d'EUR en 2009, à 202 millions d'EUR en 2010, à 239 millions d'EUR en 2011 et à 273,5 millions d'EUR en 2012. Au cours du premier semestre de 2013, NLB a enregistré des pertes après impôt de 91,2 millions d'EUR. Le début de la détérioration du portefeuille de prêts de NLB remonte à 2009. Le pourcentage de prêts improductifs a augmenté de 3,8 % en 2008 à 28,2 % en décembre 2012.
(21)
Au 30 juin 2013, les fonds propres réglementaires de NLB s'élevaient à 1 074,3 millions d'EUR. Son ratio de fonds propres de base de catégorie 1 au titre du règlement sur les exigences de fonds propres de l'Union européenne (4) (ci-après «règlement CRR») était de 8,5 %.
(22)
Le 4 décembre 2013, il ressortait des résultats de l'EQA/SC que NLB présentait, sur la base du scénario défavorable, un déficit de fonds propres de 1,8 milliard d'EUR (5).
3. LES MESURES D'AIDE
(23)
À ce jour, NLB a reçu les aides d'État suivantes:
i)
la première recapitalisation à hauteur de 250 millions d'EUR, approuvée à titre temporaire par la décision du 7 mars 2011 relative au premier sauvetage;
ii)
la deuxième recapitalisation à hauteur de 382,9 millions d'EUR, approuvée à titre temporaire par la décision du 2 juillet 2012 relative au deuxième sauvetage et à l'ouverture d'une procédure d'examen.
(24)
Outre ces deux recapitalisations, la Slovénie envisage de mettre en œuvre deux autres mesures de sauvetage en faveur de NLB:
iii)
une troisième recapitalisation à hauteur de 1 558 millions d'EUR; et
iv)
la cession à la SGAB d'un panier d'actifs dépréciés constitués de prêts improductifs (d'un montant nominal de 2,3 milliards d'EUR) et d'une liste de titres de participation (d'une valeur de marché de 94 millions d'EUR).
3.1. PREMIÈRE RECAPITALISATION DE NLB
(25)
En 2009 et 2010, NLB a enregistré des pertes après plusieurs années de profits, en raison principalement de la détérioration du climat économique. La faible croissance économique et la hausse du chômage ont entraîné une réduction de la demande de prêts et renforcé sensiblement la dépréciation des prêts. Le ratio de fonds propres de base de catégorie 1 de NLB au titre du règlement CRR a diminué de 6,9 % en 2009 à 6 % en 2010. En juillet 2010, la Banque de Slovénie a demandé à NLB de renforcer la situation de ses fonds propres et NLB a dès lors décidé d'augmenter son capital.
(26)
NLB devait réunir des fonds propres à hauteur de 250 millions d'EUR, soit 1,6 % des actifs pondérés en fonction des risques (ci-après «APR»), en lançant une offre publique sur ses actions. L'augmentation de capital s'est déroulée en deux étapes. Dans une première phase, les actions ont été offertes en souscription aux actionnaires existants (le montant total souscrit était de 89,2 millions d'EUR et l'État a exercé pleinement son droit de préemption). Dans une seconde phase, les actions restantes ont été proposées au grand public. Cependant, en l'absence d'intérêt de la part de ce dernier, la totalité des actions a finalement été acquise par la Slovénie.
(27)
Le 7 mars 2011, par la décision relative au premier sauvetage, la première recapitalisation a été approuvée par la Commission en tant qu'aide temporaire au sauvetage. La Commission a indiqué qu'elle examinerait plus en détail la question de la répartition des charges lors de l'évaluation du plan de restructuration que la Slovénie s'était engagée à fournir (6).
3.2. DEUXIÈME RECAPITALISATION DE NLB
(28)
En mai 2011, la Banque de Slovénie a exigé une nouvelle amélioration de la situation des fonds propres de NLB.
(29)
En l'absence d'une solution fondée sur les investissements privés, l'État slovène a injecté dans NLB 382,9 millions d'EUR sous la forme d'instruments convertibles conditionnels (ci-après «CoCos») admissibles, au titre des règlements applicables, en tant qu'instruments de fonds propres de base de catégorie 1. En mars 2013, NLB a converti ces CoCos en actions ordinaires conformément aux termes de l'accord régissant ces instruments.
(30)
Cette deuxième recapitalisation a été approuvée par la Commission par la décision relative au deuxième sauvetage et à l'ouverture d'une procédure d'examen (7).
3.3. TROISIÈME RECAPITALISATION DE NLB
(31)
Sur la base des résultats de l'EQA/SC et compte tenu des mesures prévues dans le plan de restructuration, lesquelles comprennent le désengagement d'actifs et la cession de certains actifs dépréciés à la SGAB, NLB présente un déficit de fonds propres de 1,8 milliard d'EUR. Une fois que sera pris en considération l'effet du renflouement interne prévu de la dette subordonnée (qui réduira les besoins en fonds propres de NLB de 250 millions d'EUR), l'État injectera des fonds supplémentaires à hauteur de 1 558 millions d'EUR sous la forme d'obligations d'État et de liquidités de manière à permettre à la banque de retrouver le chemin de la viabilité.
3.4. CESSION D'UN PANIER D'ACTIFS DEPRECIES A LA SGAB
(32)
La loi slovène sur la stabilité bancaire, entrée en vigueur en décembre 2012, établit un cadre pour l'émission de garanties en vue du financement d'actifs historiques provenant des banques et transférés à la SGAB ou à une entité ad hoc. Elle permet également aux recapitalisations de couvrir les pertes subies par ces banques du fait de la cession d'actifs sur la base de leur valeur économique à long terme.
(33)
En mai 2013, la Slovénie a établi un programme national de réforme visant à mettre en œuvre les recommandations spécifiques par pays adressées par l'Union européenne à la Slovénie. Ce programme prévoit la cession à la SGAB d'actifs dépréciés provenant des trois plus grandes banques slovènes, dont NLB. Les actifs à céder à la SGAB comprennent: des sociétés en faillite, des créances à restructurer, des créances garanties par des collatéraux immobiliers, des entreprises de participation financière ainsi que d'autres prêts improductifs.
(34)
Le 17 mai 2013, la Slovénie a remis à la Commission une liste préliminaire d'actifs à céder de NLB à la SGAB, pour un montant de 1,9 milliard d'EUR. Cette liste a été réactualisée depuis lors de sorte que le portefeuille d'actifs à céder s'élève désormais à 2,2 milliards d'EUR (montant nominal) pour les prêts et à 94 millions d'EUR (valeur de marché) pour les titres de participation.
4. PLAN DE RESTRUCTURATION ET ENGAGEMENTS
(35)
Les autorités slovènes ont présenté un plan de restructuration dont la période couvre l'année 2013 et s'étend jusqu'au 31 décembre 2017.
(36)
Les principaux axes du plan de restructuration sont le renforcement de la gouvernance d'entreprise et de la gestion des risques, un recentrage sur les marchés stratégiques de la banque, une diminution des prêts improductifs et un programme de réduction des coûts. Le plan de restructuration comprend des projections financières pour NLB jusqu'au 31 décembre 2017, conformément à un scénario de base, et tient compte également du scénario défavorable élaboré dans le cadre de l'EQA/SC.
(37)
La Slovénie a souscrit à un certain nombre d'engagements définis dans l'annexe. Un mandataire chargé du suivi sera désigné pour garantir la mise en œuvre effective de ces engagements. Il poursuivra ses activités tout au long de la période de restructuration.
4.1. RETOUR A LA VIABILITE A LONG TERME
(38)
Les deux grands enjeux en vue du rétablissement de la viabilité de NLB sont: i) la mise en place de structures et de mesures de gouvernance d'entreprise modernes à même de garantir la prise en compte de considérations économiques dans les décisions de NLB; et ii) la révision des politiques en matière de crédit et des processus de gestion des risques adoptés par la banque, notamment au niveau de la gestion des risques de crédit.
(39)
Les modifications sur le plan de la gouvernance d'entreprise énumérées dans l'annexe seront mises en œuvre dans un délai de trois mois à compter de l'adoption de la présente décision, conformément à la directive de l'Union européenne sur les exigences en matière de fonds propres (8) et à la législation nationale slovène. Les modifications qui en découlent au niveau des statuts et du règlement intérieur de NLB visent à garantir que le conseil d'administration de NLB soit le seul à être doté des compétences et des responsabilités nécessaires afin de gérer les activités quotidiennes de NLB en toute indépendance et dans l'intérêt exclusif de la banque. En conséquence, le principe de pleine concurrence s'appliquera dans les relations entre la banque et les actionnaires, en particulier la République de Slovénie. À cet égard, la Slovénie s'engage à ne pas intervenir dans la désignation des membres et des responsables du conseil de surveillance si ce n'est en exerçant ses droits d'actionnaire conformément au droit commun des sociétés applicable en Slovénie. NLB allouera à des experts indépendants deux tiers des sièges et des droits de vote au sein du conseil de surveillance et de ses comités. NLB prendra les mesures nécessaires pour garantir un service d'audit interne indépendant et objectif. NLB adoptera une politique commerciale prudente et saine axée sur la durabilité tout en mettant en œuvre les mesures planifiées. NLB procédera en outre à une révision de ses politiques d'incitation et de rémunération et veillera à que celles-ci n'encouragent pas la prise de risques déraisonnables, qu'elles soient axées sur des objectifs durables et à long terme, et qu'elles soient transparentes et conformes aux orientations de l'autorité bancaire européenne du 10 décembre 2010 relatives aux politiques et pratiques de rémunération. NLB plafonnera, jusqu'au 31 décembre 2017, la rémunération globale de tout membre du conseil ou membre du personnel accomplissant des tâches particulières conformément aux dispositions réglementaires pertinentes fixées dans la communication concernant le secteur bancaire de 2013 (9). La rémunération annuelle variable des membres du conseil d'administration et des membres du personnel accomplissant des tâches particulières et exerçant des fonctions de front office sera limitée à cinq mois de salaire. La rémunération variable pour les membres du personnel accomplissant des tâches particulières et exerçant d'autres fonctions sera plafonnée à trois mois de salaire. En outre, le paiement de 50 % minimum de la rémunération variable sera étalé sur une période de trois ans. En conséquence, cette rémunération ne pourra excéder, jusqu'au 31 décembre 2017, 15 fois le salaire national moyen observé en Slovénie ou 10 fois le salaire moyen de NLB, le montant le plus élevé étant retenu.
(40)
NLB procédera à une révision des processus internes de tarification et de gestion des risques en mettant en œuvre un certain nombre de règles et de mesures énumérées en détail dans l'annexe. En particulier, la tarification des nouveaux prêts sera considérée appropriée si le nouveau prêt contribue à la réalisation d'un rendement sur capitaux propres positif (ci-après «ROE») d'au moins […] (10) % en 2014, […] % en 2015, […] % en 2016 et […] % en 2017 pour l'ensemble des produits et services auxquels le client a souscrit (ci-après «relation client»), conformément aux dispositions définies plus en détail dans l'annexe.
(41)
Les actifs de NLB seront répartis en une unité stratégique (de quelque 10,6 milliards d'EUR) et une unité non stratégique (de quelque 2 milliards d'EUR). Un panier d'actifs dépréciés constitué de prêts improductifs (pour un montant nominal de 2,3 milliards d'EUR) et d'une liste de titres de participation (d'une valeur de marché de 94 millions d'EUR) sera cédé à la SGAB dans le cadre de la mesure de restructuration portant sur les actifs dépréciés. NLB réduira le total de bilan de son groupe d'environ 17,9 milliards d'EUR en 2010 à [10-20] milliards d'EUR au 31 décembre 2017.
(42)
Outre les aides d'État perçues en mars 2011 et en juillet 2012, une injection de capital supplémentaire de 1 558 millions d'EUR de la part de l'État est prévue dans le plan de restructuration. Cette troisième recapitalisation augmentera immédiatement à 15 % le ratio de fonds propres de base de catégorie 1 de NLB au titre du règlement CRR et permettra également de couvrir les pertes prévues. Cette recapitalisation garantira le respect par NLB, tout au long de la période de restructuration, des exigences réglementaires en matière de fonds propres qui lui sont imposées.
(43)
La future stratégie commerciale de NLB est centrée sur ses principaux marchés, à savoir les particuliers, les PME et, pour un certain nombre de produits uniquement, les grandes entreprises. NLB envisage une réduction significative de son portefeuille de participation conformément à sa stratégie, laquelle vise un recentrage sur son cœur de métier dans les régions stratégiques. À cet égard, le plan de restructuration prévoit une réduction significative des activités non stratégiques de NLB (vente de toutes les activités de crédit-bail, d'affacturage/forfaitage et de gestion immobilière) et la cessation provisoire d'une autre activité non stratégique, à savoir l'octroi de nouveaux crédits aux entreprises clientes enregistrées à l'étranger.
(44)
NLB réduira ses activités de crédit en Slovénie dans les secteurs suivants ([…] % de réduction en moyenne des APR entre le 31 décembre 2013 et le 31 décembre 2017): i) les entreprises clientes du secteur industriel de la construction (réduction des APR de […] millions d'EUR au 31 décembre 2013 à […] millions d'EUR au 31 décembre 2017); ii) les entreprises clientes du secteur industriel des transports (réduction des APR de […] millions d'EUR au 31 décembre 2013 à […] millions d'EUR au 31 décembre 2017); iii) les entreprises de participation financière (réduction des APR de […] millions d'EUR au 31 décembre 2013 à […] millions d'EUR au 31 décembre 2017).
(45)
À la suite de la mise en œuvre du plan de restructuration et, en particulier, de la cession des actifs dépréciés à la SGAB, la valeur totale des actifs de NLB diminuera de 14,5 milliards d'EUR au 31 décembre 2012 à [10-20] milliards d'EUR au 31 décembre 2017, tandis que la valeur des APR passera de 11,1 milliards d'EUR au 31 décembre 2012 à [5-10] milliards d'EUR au 31 décembre 2017.
(46)
Le portefeuille actuel de NLB est entièrement financé jusqu'à son échéance contractuelle. À l'avenir, NLB envisage non seulement de recentrer fortement son activité autour des dépôts des particuliers, lesquels constituent sa base de financement traditionnelle, mais également de disposer d'une base de financement diversifiée en recourant aux marchés financiers. Les ratios crédits-dépôts connaîtront une amélioration en diminuant de 105 % en 2012 à [70-80] % au 31 décembre 2017.
(47)
NLB envisage également un ambitieux programme de maîtrise et de réduction des coûts. À l'échelle du groupe, les coûts d'exploitation de NLB s'élevaient, en 2012, à 368 millions d'EUR. NLB réduira les coûts d'exploitation encourus à l'échelle du groupe (à l'exclusion des coûts ponctuels extraordinaires à caractère non récurrent, à savoir les dépenses induites par la restructuration) à [300-350] millions d'EUR au 31 décembre 2014, à [300-350] millions d'EUR au 31 décembre 2015, à [250-300] millions d'EUR au 31 décembre 2016 et à [200-250] millions d'EUR au 31 décembre 2017.
(48)
Au 31 décembre 2017, NLB prévoit d'atteindre un ROE après impôt de [5-10] %. Le plan de restructuration fournit des projections financières pour la période 2013-2017 et table sur un ratio de fonds propres de base de catégorie 1 au titre du règlement CRR de [10-20] % au 31 décembre 2017. Les bénéfices de NLB après impôt s'élèveront, en 2017, à [100-150] millions d'EUR.
(49)
Enfin, la Slovénie réduira sa participation au sein de NLB […] (le «[…]» de […]). Si la Slovénie n'a conclu aucun accord contraignant d'achat et de vente pour la cession des actions détenues dans NLB à l'exception de […], la Slovénie et NLB donneront au mandataire chargé de la cession un mandat exclusif afin qu'il procède à la vente de […], […], […], […],[…] et de […].
4.2. REPARTITION DES CHARGES
(50)
Conformément au plan de restructuration, aucune distribution de dividendes, coupons ou bénéfices n'est autorisée jusqu'au terme de la période de restructuration, soit le 31 décembre 2017.
(51)
La Slovénie s'engage à ce que NLB renonce au cours de la période de restructuration à effectuer un quelconque paiement sur des instruments de capital, à moins que ces paiements ne découlent d'une obligation juridique. La Slovénie s'engage également à ce que NLB ne vende ni ne rachète ces instruments sans l'accord préalable de la Commission. Les coupons sur les instruments de capital détenus par l'État peuvent être versés, à moins que ces paiements ne donnent lieu à des versements de coupons à d'autres investisseurs qui, autrement, n'auraient pas été obligatoires. L'engagement à ne pas verser de coupons durant la période de restructuration ne s'applique pas à des instruments nouvellement émis (à savoir des instruments émis ultérieurement à l'adoption par la Commission de la présente décision), pour autant que le versement de coupons sur ces instruments n'entraîne pas d'obligation juridique imposant des versements de coupons sur des titres de NLB existant au moment de l'adoption de la présente décision.
(52)
Les actionnaires existants de NLB ont déjà été fortement dilués en raison des première et deuxième recapitalisations de mars 2011 et de juillet 2012. Les titres subordonnés de NLB restants s'élèvent à un montant de 250 millions d'EUR. La Slovénie s'engage à procéder, préalablement à l'octroi d'une aide d'État en faveur de NLB (c.-à-d. la troisième recapitalisation et la cession d'actifs dépréciés à la SGAB), à une réduction de valeur complète des capitaux propres de ses actionnaires et des dettes subordonnées en cours. L'État deviendra de ce fait actionnaire unique de NLB, alors qu'il détenait 33,1 % des parts avant la première recapitalisation par l'État de mars 2011.
(53)
La Slovénie s'engage à vendre les participations que NLB détient dans les sociétés énumérées au point 3 de l'annexe, lesquelles totalisent au 31 décembre 2012 une valeur d'actif de [100-150] millions d'EUR, et dans les filiales non stratégiques énumérées au point 4 de l'annexe, lesquelles totalisent au 31 décembre 2012 une valeur d'actif de [950-1 000] millions d'EUR. NLB vendra également toutes les participations détenues dans les coentreprises énumérées au point 5 de l'annexe. En outre, NLB procédera à la fermeture de […] au plus tard le […].
(54)
Toute éventuelle recapitalisation des filiales par NLB sous la forme d'injections de fonds propres sera souscrite i) avec une décote de 25 % par rapport au prix de l'action - après un ajustement tenant compte de l'«effet de dilution», quantifié à l'aide de techniques de marché communément acceptées (11) - juste avant l'annonce de l'injection de capital, ou ii) au prix le plus bas auquel les autres actionnaires de ces filiales contribuent à la recapitalisation. Pour les entités non énumérées, la valeur de marché des actions sera définie en utilisant une méthodologie de valorisation fondée sur le marché, appropriée et communément acceptée. Si cette injection de capital est effectuée sous la forme d'instruments hybrides, ces instruments comporteront un mécanisme alternatif de versement des coupons et une clause définissant le taux de conversion de l'instrument hybride en capital propre avec application d'une décote de 25 % par rapport au TERP (établi d'une manière comparable à celle utilisée pour l'injection de fonds propres).
4.3. MESURES RELATIVES A LA DISTORSION DE CONCURRENCE
(55)
Afin de limiter toute distorsion de la concurrence, NLB envisage de réduire ses activités commerciales en Slovénie. NLB réduira son total de bilan d'environ 17,9 milliards d'EUR en 2010 à [10-20] milliards d'EUR au 31 décembre 2017.
(56)
Les engagements de NLB comprennent la vente de participations bancaires dans des marchés stratégiques. NLB vendra ses […] au plus tard le […]. Cette vente réduira l'influence de NLB de […]. NLB procédera également à une cession complète des parts détenues dans […], au plus tard le […].
(57)
NLB réduira, en Slovénie, ses opérations de crédit dans les secteurs de la construction et des transports ainsi qu'auprès des entreprises de participation financière, en diminuant dans ces secteurs l'APR de […] % en moyenne entre le 31 décembre 2013 et le 31 décembre 2017. NLB mettra un terme à sa stratégie commerciale qui consiste à proposer de nouvelles opérations de crédit aux entreprises clientes enregistrées à l'étranger.
(58)
NLB cessera toute activité de crédit-bail, d'affacturage et de forfaitage en cédant certaines filiales établies en Slovénie et à l'étranger.
(59)
Conformément aux interdictions fixées dans les points respectifs de l'annexe, NLB renoncera au versement de coupons ou de dividendes, à la réalisation d'acquisitions, ainsi qu'à toute forme de publicité et de pratique commerciale agressive.
(60)
Un mécanisme de remboursement du capital est mis en place aux termes duquel NLB versera des dividendes à son actionnaire en 2015, 2016 et 2017 (12). En ce qui concerne les exercices 2015 et 2016, NLB paiera, soit i) 50 % du capital excédant les exigences réglementaires applicables en matière de fonds propres et fixées par la législation européenne et slovène (y compris les piliers 1 et 2) plus une marge de capital de 100 points de base, soit ii) le revenu net pour l'année concernée, le montant le plus bas étant retenu. En ce qui concerne l'exercice 2017, NLB paiera, soit i) 100 % du capital excédant les exigences réglementaires applicables en matière de fonds propres et fixées par la législation européenne et slovène (y compris les piliers 1 et 2) plus une marge de capital de 100 points de base, soit ii) le revenu net pour l'année concernée, le montant le plus bas étant retenu. Sans préjudice des compétences de la Banque de Slovénie en tant qu'organe de surveillance bancaire de NLB, les versements de dividendes seront suspendus dès lors que ces derniers mettent en péril la solvabilité de la banque au cours des années suivantes.
4.4. DESCRIPTION DE LA MESURE DE SAUVETAGE DES ACTIFS DEPRECIES
a) Objectif
(61)
NLB bénéficiera d'une mesure de sauvetage des actifs dépréciés en cédant certains actifs à la SGAB. Cette mesure à vise à lever toute incertitude quant à la valeur future des actifs les plus problématiques du portefeuille de NLB et à permettre à la banque de centrer son effort sur la mise en œuvre du plan de restructuration.
b) Dispositif et caractéristiques
(62)
La Slovénie a créé la SGAB afin de soutenir la stabilité du secteur bancaire.
(63)
L'objectif global de la SGAB est la gestion et la cession en bonne et due forme des actifs reçus afin d'en obtenir le recouvrement maximal. Par ces activités, la SGAB contribue à la restructuration du système financier, tout en sollicitant au minimum les fonds publics et en évitant autant que possible les distorsions de marché.
(64)
La SGAB est autorisée à procéder à des acquisitions et à des couvertures de risques, notamment dans le cas d'actifs, de titres, d'instruments dérivés, de droits et d'obligations découlant de prêts approuvés ou de garanties assorties des collatéraux correspondants. La SGAB paiera à NLB la valeur de cession établie au moyen de titres de créance garantis par l'État et émis par la SGAB. La valeur de cession des actifs transférés à la SGAB sera égale ou inférieure à leur valeur économique réelle (ci-après «VER») établie par les experts de la Commission conformément à la réglementation relative aux aides d'États.
c) Portée de la cession des actifs et des prêts dépréciés
(65)
La cession porte sur les catégories d'actifs suivantes:
a)
des sociétés en faillite bénéficiant de collatéraux immobiliers;
b)
des créances à restructurer détenues auprès d'entreprises de participation financière;
c)
d'autres sociétés en faillite;
d)
d'autres créances assorties de collatéraux immobiliers;
e)
des entreprises de participation financière;
f)
des entreprises du secteur de la construction;
g)
des entreprises du secteur des transports;
h)
l'exposition à d'autres prêts improductifs.
(66)
Le 17 mai 2013, la Slovénie a transmis à la Commission une liste préliminaire d'actifs à céder de la NLB à la SGAB, pour un montant total de 1,9 milliard d'EUR. Cette liste a été réactualisée depuis lors. Le portefeuille à céder affiche désormais un montant nominal de 2,3 milliards d'EUR pour les prêts et une valeur de marché de 94 millions d'EUR pour les titres de participation.
(67)
Du fait de la cession d'actifs, l'APR de NLB sera réduit de 1,4 milliard d'EUR et se traduira par une diminution globale des besoins en fonds propres de 112 millions d'EUR. Ces chiffres ont été communiqués sur la liste des actifs à céder à la SGAB, transmise à la Commission le 14 novembre 2013.
d) Méthodologie utilisée pour le calcul de la valeur de cession
(68)
La valeur de cession a été préalablement établie par la Banque de Slovénie conformément à la méthodologie fixée dans la législation instituant la SGAB. Cette méthode se fonde sur l'évaluation de la valeur actuelle nette des flux de trésorerie futurs. Pour les expositions importantes, une évaluation individuelle des flux de trésorerie futurs a été réalisée tandis que pour des expositions limitées, une approche simplifiée a été adoptée avec une évaluation fondée sur les probabilités de défaut et les pertes en cas de défaut des prêts. En outre, pour le calcul de la valeur de cession, les pertes attendues dans le scénario de base conçu lors de la simulation de crise sont utilisées comme point de référence. La méthodologie retenue pour cette valorisation a été approuvée par un groupe ad hoc constitué de représentants des autorités slovènes et, en qualité d'observateurs, de la Commission, de la Banque centrale européenne et de l'Autorité bancaire européenne.
(69)
En ce qui concerne les sociétés en faillite et les prêts en difficulté, les flux de trésorerie futurs ont été déterminés en fonction de la valeur de marché des collatéraux et des autres garanties. Les rapports établis par des experts indépendants au cours des 12 derniers mois ont servi de base à la valorisation de ces collatéraux.
(70)
La valeur actuelle nette des flux de trésorerie futurs a ensuite été calculée en appliquant un taux d'intérêt sans risque.
e) La valeur de cession
(71)
La valeur de cession des actifs de NLB, telle qu'établie par la Slovénie, s'élève à 617 millions d'EUR pour les prêts (ce qui correspond à 27 % de leur valeur comptable brute) et à 94 millions d'EUR pour les titres de participation. La Slovénie s'est engagée à ce que la valeur de cession des actifs transférés à la SGAB soit égale ou inférieure à leur VER, telle qu'établie par les experts de la Commission conformément aux dispositions réglementaires relatives aux aides d'État.
(72)
Les autorités slovènes ont communiqué une analyse de la Banque de Slovénie certifiant les résultats détaillés et les répercussions financières de la cession d'actifs de NLB à la SGAB.
f) Prix du marché
(73)
La Slovénie n'a pas évalué le prix du marché du portefeuille.
g) Conseil d'experts indépendants pour le compte de la Commission
(74)
La Commission a fait appel à des experts indépendants pour l'assister dans l'évaluation de la méthodologie proposée, dans l'appréciation de la valeur de cession des actifs transférés au regard de leur VER et dans l'évaluation du prix du marché de ces actifs, conformément aux indications de la communication relative aux actifs dépréciés (13), laquelle sert de cadre de référence pour cette mesure de restructuration.
5. MOTIFS AYANT CONDUIT À L'OUVERTURE D'UNE PROCÉDURE FORMELLE D'EXAMEN
(75)
Le 2 juillet 2012, la Commission a engagé une procédure formelle d'examen ayant trait aux mesures de recapitalisation et à la version du plan de restructuration qui avait été présenté par la Slovénie afin d'en apprécier la conformité avec le marché intérieur en tant qu'aide à la restructuration.
(76)
La Commission avait alors émis des réserves quant à la capacité de NLB à retrouver le chemin de la viabilité ainsi qu'au caractère suffisant de la contribution propre de la banque et des mesures prises pour limiter les distorsions de concurrence sur la base de la version du plan de restructuration qui lui avait été présenté (14). Sur le plan de la viabilité, la Commission a émis des réserves quant à la conformité du processus décisionnel au sein de NLB avec les normes du marché et, en particulier, quant à d'éventuelles difficultés en matière de gouvernance d'entreprise susceptibles de découler de l'intervention de l'État, en tant que principal actionnaire de la banque, dans les activités quotidiennes de cette dernière (15).
6. OBSERVATIONS DES PARTIES INTÉRESSÉES
(77)
Aucune observation de la part des parties intéressées n'a été reçue concernant la procédure formelle d'examen.
7. POSITION DE LA SLOVÉNIE
(78)
La Slovénie convient que les première, deuxième et troisième recapitalisations, ainsi que la cession d'actifs dépréciés à la SGAB, constituent une aide d'État au sens de l'article 107, paragraphe 1, du TFUE. En outre, la Slovénie est d'avis que les mesures précitées sont compatibles avec le marché intérieur au titre de l'article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE.
(79)
La Slovénie fait valoir que le plan de restructuration respecte l'ensemble des conditions définies dans la communication relative aux mesures de restructuration (16) complétée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire.
(80)
En particulier, la Slovénie considère que le plan de restructuration assure le retour à la viabilité à long terme de NLB sans la mobilisation de ressources publiques, qu'il garantit une contribution propre suffisante de la banque aux coûts de restructuration et qu'il limite les effets de distorsion de la concurrence. En vue de garantir des prises de décisions prudentes dans le cadre de la gestion des activités de la banque, la Slovénie s'est engagée à améliorer la gouvernance d'entreprise.
(81)
Les engagements souscrits par la Slovénie sont énoncés dans l'annexe jointe à la présente décision. Un mandataire chargé du suivi sera désigné pour garantir la mise en œuvre effective de ces engagements. En outre, la Slovénie s'est engagée à réaliser les cessions prévues dans des délais déterminés. En cas de non-respect de l'un quelconque de ces délais, un mandataire chargé de la cession sera désigné.
8. APPRÉCIATION
8.1. EXISTENCE D'UNE AIDE D'ÉTAT ET MONTANT DE L'AIDE
(82)
La Commission a déjà conclu (17) que les première et deuxième recapitalisations de NLB constituent une aide d'État, ce que la Slovénie n'a pas contesté. C'est pourquoi la Commission examinera uniquement dans ce point si les deux nouvelles mesures (la troisième recapitalisation et la cession d'actifs dépréciés à la SGAB) constituent des aides d'État.
(83)
L'article 107, paragraphe 1, du TFUE dispose que, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises sont incompatibles avec le marché intérieur.
(84)
Dans la mesure où la troisième recapitalisation de 1 558 millions d'EUR est réalisée directement par la République de Slovénie, la Commission conclut que cette mesure provient des ressources de l'État.
(85)
La troisième recapitalisation permet à NLB d'obtenir des fonds dans un contexte de crise économique et financière alors qu'en raison du haut degré d'incertitude entourant le secteur bancaire slovène, il serait impossible d'obtenir de tels fonds sur le marché. C'est pourquoi la Commission estime que la troisième recapitalisation n'aurait pu être réalisée par un investisseur opérant dans une économie de marché. En conséquence, il convient de considérer cette troisième recapitalisation comme une mesure procurant un avantage à NLB. Il s'agit par ailleurs d'un avantage sélectif, puisqu'il ne profite qu'à une seule banque.
(86)
Comme NLB exerce, et exercera, ses activités dans le secteur financier, caractérisé par une âpre concurrence internationale, les avantages accordés à la banque sur la base de ressources publiques doivent être considérés comme susceptibles d'affecter les échanges au sein de l'Union et de fausser la concurrence. La troisième recapitalisation constitue, dès lors, une aide d'État au sens de l'article 107, paragraphe 1, du TFUE.
(87)
L'élément d'aide de la troisième recapitalisation s'élève à 1 558 millions d'EUR.
(88)
En ce qui concerne la cession d'actifs dépréciés à la SGAB, la Commission considère que cette mesure fait appel à des ressources d'État. La Slovénie a créé la SGAB pour soutenir la stabilité du secteur bancaire, en aidant les banques en difficulté à céder les actifs à risque de leur bilan à un prix supérieur à la valeur de marché courante. Ces cessions d'actifs de la NLB à la SGAB limiteront les pertes dont la banque devrait autrement tenir compte lors de l'assainissement de ses comptes et de la mise en œuvre de son plan de restructuration.
(89)
Afin de déterminer l'existence d'une aide dans la cession d'actifs dépréciés à la SGAB, les experts de la Commission ont défini en toute indépendance la valeur de marché courante du portefeuille à transférer ainsi que la VER correspondante, cette dernière constituant dans le même temps le prix auquel les actifs seront cédés. Comme la valeur de cession du portefeuille est plus élevée que la valeur courante du marché, la mesure visée constitue un avantage pour NLB.
(90)
Cet avantage renforce la position de NLB à l'égard des concurrents de la banque établis en Slovénie et dans les autres États membres, lesquels ne bénéficient pas du même soutien public. La mesure visée doit, dès lors, être considérée comme étant susceptible de fausser la concurrence et d'affecter les échanges entre les États membres, compte tenu également du fait que NLB exerce et continuera d'exercer ses activités dans le secteur financier, lequel est ouvert à une âpre concurrence internationale.
(91)
En ce qui concerne le montant de l'aide accordée dans le cadre de la cession des actifs dépréciés à la SGAB, il y a lieu d'observer que la deuxième note de bas de page relative au paragraphe 20, point a), de la communication concernant le traitement des actifs dépréciés définit le montant de l'aide dans une mesure de sauvetage des actifs comme la différence entre la valeur de cession des actifs et le prix du marché. La valeur de cession étant de 617 millions d'EUR et le prix du marché étant estimé à 486 millions d'EUR, l'aide accordée à NLB du fait de la cession d'actifs dépréciés à la SGAB s'élève donc à 130 millions d'EUR.
(92)
En conséquence, l'aide totale dont bénéficie NLB, résultant des première, deuxième et troisième recapitalisations, ainsi que de la cession d'actifs dépréciés à la SGAB, s'élève à 2 321 millions d'EUR, soit 20 % de l'APR de NLB enregistré au mois de décembre 2012.
8.2. COMPATIBILITE DE L'AIDE
8.2.1. Base juridique pour l'évaluation de la compatibilité
(93)
En vertu de l'article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE, la Commission est en droit de déclarer une aide compatible avec le marché intérieur si elle est destinée «à remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre». La Commission est consciente que la crise financière mondiale peut créer une perturbation grave de l'économie d'un État membre et que des mesures d'aide aux banques peuvent remédier à cette perturbation. Cette position a été successivement détaillée et exposée dans les six communications liées à la crise (18) ainsi que dans la communication de 2013 concernant le secteur bancaire.
(94)
La communication de 2013 concernant le secteur bancaire s'applique aux mesures d'aide d'État notifiées à partir du 1er août. Dans le cas de NLB, la Slovénie a notifié une aide d'État supplémentaire sous la forme d'injections de capital et d'un allègement des exigences en matière de fonds propres après le 1er août 2013. En conséquence, les dispositions de la communication de 2013 concernant le secteur bancaire s'appliquent à l'évaluation de la compatibilité du plan de restructuration de NLB.
(95)
Les différentes approbations de la Commission concernant les mesures prises par les autorités slovènes pour lutter contre la crise financière (19) confirment la présence d'une perturbation grave de l'économie slovène. C'est pourquoi l'article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE constitue la base juridique retenue pour l'évaluation de la compatibilité de toutes les mesures couvertes par le plan de restructuration (à savoir les première, deuxième et troisième recapitalisations, ainsi que la cession d'actifs dépréciés à la SGAB).
(96)
En ce qui concerne spécifiquement la compatibilité de la cession d'actifs dépréciés à la SGAB, la Commission évalue cette mesure à la lumière de la communication relative au traitement des actifs dépréciés, adaptée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire.
(97)
En ce qui concerne la compatibilité de l'aide à la restructuration accordée à NLB, la Commission évalue celle-ci sur la base du plan de restructuration à la lumière de la communication concernant les mesures de restructuration, complétée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire.
8.2.2. Compatibilité avec la communication concernant le traitement des actifs dépréciés telle qu'adaptée et complétée par la communication concernant le secteur bancaire de 2013
(98)
En ce qui concerne la compatibilité de l'aide accordée à NLB sous la forme d'une cession d'actifs dépréciés à la SGAB, la Commission doit évaluer cette mesure à la lumière de la communication concernant le traitement des actifs dépréciés telle qu'adaptée et complétée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire. La communication concernant le traitement des actifs dépréciés définit le sauvetage des actifs dépréciés comme une mesure qui «libèr[e] la banque bénéficiaire de la nécessité d'enregistrer soit une perte soit une réserve pour perte prévisible sur ses actifs dépréciés (ou l'indemnis[e] en conséquence) et/ou libèr[e] du capital réglementaire pour d'autres usages» et fixe des critères pour l'évaluation de la compatibilité de telles mesures avec le marché intérieur. Ces critères comprennent: i) l'éligibilité des actifs; ii) la transparence et l'information complète sur les dépréciations d'actifs; iii) la gestion des actifs; iv) l'évaluation correcte et cohérente des actifs; et v) l'adéquation de la rémunération et la répartition des charges.
Éligibilité des actifs
(99)
En ce qui concerne l'éligibilité des actifs, la communication sur les actifs dépréciés énonce au point 5.4 que le sauvetage des actifs nécessite une identification claire des actifs dépréciés et l'application de certaines limites en matière d'éligibilité afin de garantir la compatibilité.
(100)
La communication sur les actifs dépréciés précise cependant également qu'il convient de trouver un équilibre entre la réalisation de l'objectif d'une stabilité financière immédiate et la nécessité de garantir le retour au fonctionnement normal du marché, ce qui plaide en faveur d'une certaine flexibilité lors de l'identification des catégories d'actifs. En particulier, alors que la communication sur les actifs dépréciés cite comme éligibles des actifs ayant déclenché la crise financière (faisant explicitement référence aux titres adossés à des créances hypothécaires américaines), elle permet également que l'éligibilité soit étendue à des «catégories d'actifs bien définies correspondant à la menace systémique, pour autant que ce soit dûment justifié et sans restrictions quantitatives».
(101)
En l'espèce, la mesure relative aux actifs dépréciés vise des actifs improductifs essentiellement liés à des entreprises du secteur de la construction et des transports, ainsi qu'à des entreprises de participation financière, ou encore des actifs improductifs assortis de collatéraux immobiliers. Ces secteurs étaient au cœur des difficultés de NLB dans la mesure où ils comportaient d'importants portefeuilles de prêts improductifs (41 % de prêts improductifs pour les entreprises de participation financière et 74 % pour les entreprises du secteur de la construction). Le portefeuille à céder représente plus de la moitié des dépréciations comptabilisées par NLB d.d. au 31 décembre 2012. Ces actifs répondent dès lors aux critères d'éligibilité fixés par la communication sur les actifs dépréciés.
Transparence et information
(102)
En ce qui concerne la transparence et l'information, la communication sur les actifs dépréciés exige, au point 5.1, que les banques éligibles fassent preuve d'une transparence totale ex ante et qu'elles fournissent des informations complètes sur les dépréciations pour chaque actif concerné par les mesures de sauvetage, le tout fondé sur une évaluation adéquate des actifs, certifiée par des experts indépendants reconnus et validée par l'autorité de supervision compétente. La communication sur les actifs dépréciés exige que l'évaluation et la communication des informations soient effectuées préalablement à toute intervention des pouvoirs publics.
(103)
Une première évaluation des actifs a été réalisée par la Banque de Slovénie. Dans un premier temps, le 10 mai 2013, les résultats d'une simulation de crise ont été également communiqués par la Banque de Slovénie, décrivant l'effet sur les fonds propres que générait la cession d'actifs des trois principales banques slovènes à la SGAB. Dans un deuxième temps, le 4 décembre 2013, les résultats de l'EQA/SC réalisé par des experts indépendants ont été communiqués, révélant le déficit de fonds propres de la banque slovène dans un scénario de crise. Les catégories d'actifs à céder ont été clairement identifiées et la cession ne sera effectuée que sur la base de la méthode d'évaluation approuvée par la Banque de Slovénie. L'État membre a dès lors fait preuve d'une transparence et d'une communication suffisantes concernant l'ensemble des actifs dépréciés de NLB à céder à la SGAB. Il convient de noter, en particulier, que l'EQA/SC ayant déterminé le déficit de capitaux propres de la banque a été réalisé par des experts externes.
Gestion des actifs
(104)
En ce qui concerne la gestion des actifs, la communication sur les actifs dépréciés dispose, au point 5.6, qu'il convient de prévoir une séparation fonctionnelle et organisationnelle clairement établie entre la banque bénéficiaire et ses actifs dépréciés, notamment pour ce qui est de la direction, du personnel et de la clientèle. La communication précise à cet égard que de telles mesures doivent permettre à la banque de se concentrer plus facilement sur le rétablissement de sa viabilité et d'éviter d'éventuels conflits d'intérêts.
(105)
Les actifs seront gérés par la SGAB, une entité complètement indépendante de NLB. Il peut dès lors être conclu que la gestion séparée des actifs est conforme aux exigences de la communication sur les actifs dépréciés.
Évaluation
(106)
La communication sur les actifs dépréciés souligne, en son point 5.5, qu'une méthode d'évaluation à la fois correcte et cohérente est primordiale pour prévenir les distorsions de concurrence indues. L'évaluation vise essentiellement à établir la VER des actifs. Cette valeur constitue le niveau de référence dans la mesure où une cession d'actifs dépréciés à cette valeur confirme la compatibilité de l'aide - elle produit un effet de sauvetage étant donné qu'elle excède la valeur de marché courante tout en maintenant le montant de l'aide au minimum nécessaire.
(107)
La Banque de Slovénie a évalué le portefeuille et la Commission a contrôlé, avec la collaboration d'experts externes, cette valorisation ainsi que la méthodologie générale sous-jacente de manière à garantir une approche cohérente au niveau de l'Union.
(108)
Les conclusions sont les suivantes:
i)
les documents présentés par NLB offrent une analyse minutieuse de haute qualité;
ii)
une approche fondée sur les notations et utilisant les notations de NLB ainsi que des données de bilan financier actualisées seraient utiles pour l'évaluation du portefeuille d'actifs cédé à la SGAB;
iii)
la VER estimée de l'encours de crédits aux entreprises de NLB correspond à 60,2 % de l'exposition brute, compte tenu d'une marge d'erreur de +/- 5 %, déterminée sur la base d'une méthode comparant la résistance à différents niveaux de crise. Cette méthode comparative soumet le niveau des provisions à un certain degré de crise, déterminé par un examen de la qualité des actifs. La Commission et les experts externes ont calibré ce niveau de crise en s'appuyant sur la pratique. Le niveau de la VER, telle qu'estimée par les experts, se réfère à l'encours de crédits aux entreprises de NLB, lequel est supérieur au portefeuille d'actifs finalement identifié en vue de la cession à la SGAB. C'est pourquoi cette estimation ne peut être utilisée comme un indicateur pour l'évaluation de la VER du portefeuille à céder à la SGAB.
(109)
Sur la base de ces éléments, la Commission a évalué la VER du portefeuille. À cet effet, la Commission a défini deux catégories de prêts: d'une part, les prêts accordés aux entreprises en activité et, d'autre part, les prêts destinés aux réaménagements de crédit et aux expositions en défaut. La VER des titres de participation a été évaluée séparément.
(110)
En ce qui concerne les prêts accordés aux entreprises en activité, la Commission a adopté une approche fondée sur des notations, conformément aux recommandations des experts externes. Sur la base de la notation courante de NLB et des données financières actualisées relatives à l'exposition, la Commission a défini une probabilité de défaut. Ensuite, la perte en cas de défaut a été estimée sur la base d'une analyse détaillée des collatéraux, des documentations de crédit existantes ou d'examens de la qualité des crédits réalisés au préalable.
(111)
En ce qui concerne les prêts destinés aux réaménagements de crédit et aux expositions en défaut, la Commission s'est concentrée sur l'analyse des collatéraux afin d'évaluer la valeur à recouvrer dans un scénario de liquidation, en se fondant sur des hypothèses prudentes quant à la valeur des collatéraux et en tenant compte des résultats de l'EQA/SC.
(112)
En ce qui concerne les titres de participation, la Commission a examiné les rapports de valorisation présentés par la Slovénie afin d'apprécier si les valeurs de marché communiquées étaient conformes aux cotations du marché pour les sociétés cotées en Bourse et, en ce qui concerne les sociétés non cotées en Bourse, si la méthodologie de valorisation appliquée était conforme aux normes du marché.
(113)
La Commission conclut que la VER du portefeuille de prêts s'élève à 617 millions d'EUR pour un montant nominal de 2,3 milliards d'EUR, et que la VER du portefeuille de titres est de 94 millions d'EUR. Le plan de restructuration prévoit une cession des actifs à la SGAB selon la VER.
(114)
Concernant la valeur de marché, la Commission utilise une méthode de couverture des écarts (spread) afin d'évaluer la valeur de marché courante au moment de la cession. Sur cette base, la valeur de marché du portefeuille est estimée à 486 millions d'EUR pour les prêts et à 94 millions d'EUR pour les titres de participation.
(115)
Le montant de l'aide correspond, dès lors, à la différence entre la valeur de cession et la valeur de marché, soit 130 millions d'EUR.
Répartition des charges et rémunération
(116)
En ce qui concerne la répartition des charges, la communication sur les actifs dépréciés rappelle, au point 5.2, la règle générale selon laquelle les banques devraient, dans toute la mesure du possible, supporter les pertes liées aux actifs dépréciés de façon à garantir l'équivalence de la responsabilité de l'actionnaire et de la répartition des charges. Les actifs doivent ainsi être cédés à un prix égal ou inférieur à leur VER respective.
(117)
La Slovénie s'engage à appliquer une valeur de cession des actifs égale ou inférieure à la VER et satisfait, dès lors, aux exigences de la communication sur les actifs dépréciés.
Conclusion sur la mesure de sauvetage des actifs dépréciés
(118)
À la lumière de ce qui précède, la Commission considère que la cession d'actifs dépréciés à la SGAB satisfait à l'ensemble des conditions et exigences fixées dans la communication sur les actifs dépréciés telle qu'adaptée et complétée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire.
8.2.3. Compatibilité avec la communication sur les mesures de restructuration telle que complétée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire
(119)
En vertu du point 31 de la communication de 2013 concernant le secteur bancaire, tout plan de restructuration faisant intervenir une aide à la restructuration, à l'exception des éléments concernant la mobilisation de capitaux et la répartition des charges, continuera d'être évalué sur la base de la communication concernant les mesures de restructuration.
(120)
Conformément à la communication sur les mesures de restructuration et à la communication de 2013 concernant le secteur bancaire, le plan de restructuration mis au point pour l'établissement financier bénéficiaire faisant l'objet d'une restructuration doit premièrement faire apparaître que ce dernier est en mesure de rétablir sa viabilité à long terme. Deuxièmement, le montant de l'aide doit être limité au minimum nécessaire et tant les actionnaires que les créanciers subordonnés doivent contribuer, dans toute la mesure du possible, à la réduction du déficit de fonds propres. Troisièmement, des mesures doivent être prévues pour limiter les distorsions de concurrence dues au fait que le pouvoir de marché de l'établissement financier bénéficiaire est artificiellement soutenu et pour garantir un secteur bancaire concurrentiel. Enfin, il convient également de régler le suivi et les questions de procédure.
i) Retour à la viabilité à long terme
(121)
Comme énoncé dans la communication sur les mesures de restructuration, l'État membre est tenu de soumettre un plan de restructuration complet démontrant comment le bénéficiaire recouvrera sa viabilité à long terme sans aide d'État dans un délai raisonnable et n'excédant pas cinq ans. Une banque est viable à long terme lorsqu'elle est à même d'exercer une concurrence sur le marché pour obtenir des capitaux sur la base de ses qualités intrinsèques, conformément aux exigences réglementaires applicables. Pour ce faire, elle doit être en mesure de couvrir la totalité de ses coûts et d'obtenir un rendement approprié de ses fonds propres compte tenu de son profil de risque. Le rétablissement de la viabilité de la banque doit essentiellement résulter de mesures internes et reposer sur un plan de restructuration crédible.
(122)
Le plan de restructuration établi pour NLB et s'étalant jusqu'au 31 décembre 2017 indique un retour à la viabilité au terme de la phase de restructuration. Les principaux éléments déclencheurs sont l'amélioration attendue de la qualité du portefeuille et une nécessité moindre de procéder à des dépréciations et à un provisionnement supplémentaires. Le retour à la viabilité passera également par l'assainissement du bilan de NLB résultant de la future cession d'actifs improductifs à la SGAB. NLB bénéficiera en outre d'une meilleure efficacité opérationnelle découlant des mesures de réduction des coûts et de la stabilisation des revenus. Afin de garantir la viabilité de la banque et compte tenu de la cession d'actifs improductifs à la SGAB, le plan de restructuration présuppose une recapitalisation par l'État à hauteur de 1 558 millions d'EUR en 2013 ainsi qu'une réduction de valeur complète des titres de créance subordonnés et des capitaux propres des actionnaires à hauteur de 250 millions d'EUR.
(123)
La communication sur les mesures de restructuration exige en son point 10 que les mesures de restructuration envisagées remédient aux faiblesses de l'entité. Le plan de restructuration expose dans un premier temps les éléments à l'origine des difficultés de NLB. Le portefeuille de prêts de NLB a été fortement touché durant la crise financière et a généré des pertes de valeur élevées.
(124)
L'accroissement de l'encours de crédits a été financé par les marchés financiers, ce qui a entraîné une forte hausse des ratios crédits-dépôts (de 74 % en 2002 à 137 % en 2009). Entre temps, la banque n'avait pas suffisamment renforcé sa base de fonds propres et était largement tributaire d'instruments hybrides avant le début de la crise.
(125)
Avant la crise, NLB a accumulé les expositions au risque liées au secteur de la construction, à la promotion immobilière et aux entreprises de participation financière sans pour autant assurer une qualité de gestion suffisante des risques correspondants. L'accumulation de créances douteuses s'est révélée désastreuse avec le déclenchement de la crise et le ralentissement de l'économie. Le programme national de construction routière a pris fin en 2008 et la demande intérieure dans le secteur de l'immobilier a enregistré une baisse spectaculaire. La plupart des entreprises slovènes étaient fortement endettées et se sont retrouvées étranglées par le ralentissement économique, la dépréciation d'actifs et de stocks, et un accès limité au crédit. La conjonction d'une récession économique grave et d'un cadre de gestion des risques médiocre a entraîné une augmentation des prêts improductifs. En effet, au 30 septembre 2012, le rapport des prêts improductifs au total des prêts bruts atteignait 29 %, les résultats les moins bons étant enregistrés par le secteur de la construction (74 %). En conséquence, les pertes après impôt s'élevaient à 87 millions d'EUR en 2009, à 202 millions d'EUR en 2010, à 240 millions d'EUR en 2011 et à 273 millions d'EUR en 2012.
(126)
La faiblesse des règles en matière de gouvernance d'entreprise et l'influence de l'État dans la gestion quotidienne de la banque qui en a découlé sont également à l'origine des problèmes de la banque.
(127)
C'est pourquoi cinq grands problèmes doivent être résolus en vue de garantir un retour à la viabilité à long terme. Premièrement, la gouvernance d'entreprise de la banque doit être améliorée afin que des décisions commerciales justifiées sur le plan économique soient prises exclusivement par la direction de la banque et que l'État n'en influence pas la gestion quotidienne. Deuxièmement, la banque doit améliorer sa politique de tarification et le cadre de gestion des risques de façon à préserver les marges et à minimiser les pertes. Troisièmement, NLB doit assainir son bilan et réduire son exposition aux secteurs à risque, soit par un provisionnement adéquat et un allègement de ses actifs problématiques, soit par la cession de prêts improductifs à la SGAB. Quatrièmement, la banque doit redresser la structure de son bilan par une recapitalisation et le renforcement de la base de dépôts ou la réduction du ratio de financement. Enfin, la banque doit améliorer son efficacité opérationnelle afin de garantir un niveau de profitabilité suffisant.
a) Renforcement du cadre régissant la gouvernance d'entreprise
(128)
Les engagements souscrits permettront au conseil d'administration et à la direction de fixer en toute indépendance les critères d'octroi des prêts. Ces engagements garantiront une tarification des prêts fondée sur une politique de tarification établissant pour tous les prêts des règles de ROE minimal, de manière à limiter la possibilité pour la banque d'octroyer des prêts sous le prix du marché à la suite d'influences externes.
(129)
Les engagements souscrits semblent répondre correctement à la principale défaillance de NLB en matière de gouvernance d'entreprise et y apporter une solution adéquate. Ils établissent des garde-fous appropriés pour prévenir tout conflit d'intérêts et garantir l'adoption de stratégies et de décisions fondées sur l'intérêt économique, ni faussées par des objectifs autres que la maximisation de la valeur, ni soumises à des influences externes inappropriées. Les modifications envisagées en matière de gouvernance d'entreprise rendront la banque moins vulnérable aux influences externes et, dans le même temps, introduiront plus de discipline de marché par une transparence et un contrôle accrus des décisions de la direction.
(130)
NLB procédera par ailleurs à une révision de ses politiques d'incitation et de rémunération de manière que celles-ci n'encouragent pas la prise de risques inconsidérés et soient axées sur des objectifs durables et à long terme. En outre, la rémunération globale accordée à tout membre du conseil d'administration ou membre du personnel accomplissant des tâches particulières sera plafonnée, jusqu'au 31 décembre 2017, conformément aux points 37 à 39 de la communication de 2013 concernant le secteur bancaire, une mesure qui facilitera l'exécution du plan de restructuration dans les délais.
(131)
De plus, la Slovénie s'engage à céder les parts détenues dans NLB, à concurrence de […] % et au plus tard le […], à un investisseur indépendant et sans lien avec la République de Slovénie. Cette cession réduira sensiblement l'influence externe dans la gestion et les activités commerciales de la banque.
b) Renforcement de la politique de tarification et du cadre de gestion des risques
(132)
NLB renforcera sa politique de tarification ainsi que le cadre de gestion des risques, en instaurant en particulier un certain nombre de règles et de mesures visant à protéger au mieux les intérêts économiques de la banque. Ces mesures comprennent la formation du personnel, la notation des clients, la tarification des nouvelles transactions et la révision du processus de gestion des risques de crédit.
(133)
En particulier, la tarification des nouveaux prêts générera, au 31 décembre 2017, un ROE positif d'au minimum […] % sur chaque relation client. Cette tarification sera introduite progressivement en commençant, en 2014, par un ROE de […] % sur chaque relation client, pour finalement atteindre […] % au 31 décembre 2017.
(134)
L'amélioration dont bénéficieront ainsi les politiques de tarification et le cadre de gestion des risques de NLB est appropriée et nécessaire à la mise en œuvre d'une politique de crédit plus rigoureuse pour les nouveaux emprunts et d'une politique de provisionnement plus conservatrice. Ces réformes remédient à la faiblesse de NLB, laquelle a entraîné la détérioration de la qualité du portefeuille de prêts, un niveau excessif de prêts improductifs et un coût de crédit élevé. En remédiant aux causes qui sont à l'origine du faible niveau de profitabilité, ces mesures contribuent à la viabilité à long terme de NLB.
(135)
Le plan de restructuration prévoit également une séparation organisationnelle entre les activités stratégiques et non stratégiques de NLB. Cette réorganisation permettra à la banque de rationaliser ses activités stratégiques. La séparation ci-dessus offrira en outre à NLB la possibilité d'adopter une approche plus spécialisée en vue de la liquidation des activités non stratégiques de la banque et de la gestion des actifs improductifs, de manière à garantir une valeur de recouvrement maximale.
c) Rééquilibrage des activités vers des opérations moins risquées
(136)
Sous l'effet du plan de restructuration, l'APR de NLB diminuera de 11,1 milliards d'EUR au 31 décembre 2012 à [5-10] milliards d'EUR au 31 décembre 2017. Cette réduction de l'APR, en particulier dans les secteurs les plus exposés de la banque, à savoir le secteur de la construction et des transports et celui des entreprises de participation financière, garantit au cours de la période de restructuration une diminution du risque associé à ces expositions.
(137)
NLB cèdera à la SGAB un portefeuille de 2,3 milliards de prêts dépréciés, ce qui permettra à la banque de se concentrer sur la gestion des prêts productifs tout en dégageant des ressources pour le traitement des prêts improductifs restants.
(138)
La future stratégie de NLB vise un recentrage des opérations autour d'une activité plus conservatrice fondée sur des services bancaires de base aux particuliers et aux PME, et sur certains services bancaires aux entreprises enregistrées en Slovénie. Cette évolution sera réalisée à l'aide d'importantes cessions et réductions d'activités non stratégiques, lesquelles permettront de dégager des ressources pour les activités stratégiques.
d) Redressement de la structure de bilan
(139)
NLB a déjà bénéficié, en mars 2011 et juillet 2012, d'injections de capital de la part de l'État. Avec cette nouvelle troisième recapitalisation, NLB est en mesure de satisfaire aux exigences en matière de fonds propres imposées par la Banque de Slovénie, ce qui permettra à la banque de retrouver le chemin de la viabilité.
(140)
Le montant de la troisième recapitalisation tient compte des besoins de la banque tels que définis par l'EQA/SC. À la suite de cette recapitalisation, le ratio de fonds de base de catégorie 1 au titre du règlement CRR atteindra immédiatement un niveau de 15 % et, au 31 décembre 2017, un niveau de [10-20] %, dépassant largement les exigences en matière de fonds propres fixées par la Banque de Slovénie et qui imposent un ratio de 9 % pour les fonds propres de base de catégorie 1 au titre du règlement CRR.
(141)
En outre, NLB assainira son bilan en cédant à la SGAB un portefeuille considérable d'actifs improductifs et dépréciés.
(142)
NLB améliorera son profil de financement en réduisant le financement intra-groupe en faveur de ses filiales, en cédant les activités non stratégiques et en se recentrant autour de sa base de financement traditionnelle, c.-à-d. les dépôts de particuliers. Les ratios crédits-dépôts connaîtront une amélioration en passant de 105 % en 2012 à [70-80] % au 31 décembre 2017.
e) Rétablissement de la profitabilité à long terme
(143)
Le rétablissement de la profitabilité à long terme sera la conséquence du repositionnement stratégique de la banque autour de ses services bancaires de base aux particuliers et aux PME, et à certains services offerts aux entreprises enregistrées en Slovénie, ce qui permettra à la banque d'atteindre ses objectifs en matière de ROE.
(144)
La banque améliorera sa marge d'intérêt nette en veillant à une tarification adéquate des nouvelles opérations de prêt. En particulier, la tarification des nouveaux prêts contribuera à réaliser, sur relation client, un ROE positif d'au minimum […] % en 2014, […] % en 2015, […] % en 2016 et […] % en 2017.
(145)
NLB documentera également toutes les décisions prises dans le cadre de la restructuration. La banque inclura dans les documents un comparatif des solutions de rechange, telles que l'exécution des garanties ou la résiliation des contrats. Elle démontrera que la solution choisie optimalise la valeur actuelle nette pour la banque.
(146)
NLB envisage en outre la mise en place d'un ambitieux programme de réduction des coûts en procédant, d'une part, à une consolidation significative des installations et du réseau de succursales ainsi qu'à une réduction de personnel et, d'autre part, en améliorant l'efficacité opérationnelle, en soumettant l'acquisition de nouveaux clients à une évaluation des risques et de la profitabilité, et en optimalisant les frais de liquidité ainsi que d'autres coûts. En conséquence, le plan de restructuration prévoit une réduction du ratio coûts-revenus à moins de 60 %, soit un niveau comparable à celui enregistré par la banque avant la crise. Au 31 décembre 2017, NLB aura atteint un ROE après impôt de [5-10] % et un ratio de fonds de base de catégorie 1 au titre du règlement CRR de [10-20] %. Les bénéfices de NLB après impôt s'élèveront en 2017 à [100-150] millions d'EUR.
(147)
Le flux de dépréciations devrait s'atténuer au fil du temps, au fur et à mesure de la mise en œuvre du plan de restructuration. La banque affichera un profil de risque de crédit plus solide du fait de la cession à la SGAB d'actifs dépréciés, des engagements pris en matière de gestion des risques de crédit et de la restructuration des prêts improductifs restant dans les livres de manière à optimaliser leur valeur actuelle nette pour la banque, et du fait d'autres mesures contribuant à améliorer le cadre de gestion des risques mis en place par la banque.
(148)
La Commission considère, dès lors, que le plan de restructuration est en mesure de rétablir la profitabilité à long terme de NLB.
ii) Contribution propre et répartition des charges
(149)
La communication concernant les mesures de restructuration complétée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire indique qu'une contribution appropriée de la part du bénéficiaire est nécessaire afin de limiter l'aide au minimum, de limiter les distorsions de concurrence et de traiter le problème de l'aléa moral. À cette fin, la communication prévoit i) que les coûts de restructuration et le montant de l'aide soient limités et ii) que les modalités de répartition des charges associent au maximum les actionnaires existants et les créanciers subordonnés.
(150)
La juste répartition des charges engendrera en principe, après absorption des pertes en priorité par les fonds propres, des contributions des détenteurs de titres hybrides et de titres de créance subordonnés. Les détenteurs de titres hybrides et de titres de créance subordonnés doivent contribuer, dans toute la mesure du possible, à la réduction du déficit de fonds propres. Ces contributions peuvent prendre la forme, soit d'une conversion en fonds propres de base de catégorie 1 (20), soit d'une réduction de la valeur du principal des instruments. En tout état de cause, les sorties de trésorerie du bénéficiaire vers les détenteurs de tels titres doivent être évitées dans la mesure où cela est juridiquement possible.
(151)
Le plan de restructuration ne contient pas d'élément dont il peut être inféré que l'aide excède les coûts résultant du retour à la viabilité de NLB. Le déficit de fonds propres à couvrir par la troisième recapitalisation a été déterminé sur la base d'un EQA/SC. Cette estimation relative aux injections de capital se fonde en particulier sur une évaluation de l'actif, laquelle révèle le niveau nécessaire et suffisant pour faire face à une situation de crise. L'EQA/SC a confirmé le niveau de fonds propres requis. Le montant de la troisième recapitalisation permet à la banque de satisfaire aux exigences réglementaires en matière de fonds propres et aux attentes du marché. En outre, un mécanisme de remboursement du capital sera mis en place afin de limiter la constitution excessive de capital au sein de NLB, en vertu duquel NLB sera tenue de verser des dividendes pour les exercices 2015, 2016 et 2017 calculés sur l'augmentation de pourcentage de capital excédentaire. Avec un tel mécanisme, le capital excédant les exigences réglementaires minimales en matière de fonds propres ne permet pas à la banque d'entreprendre de nouvelles activités avant d'avoir remboursé l'État.
(152)
En dépit de l'interdiction de versement de dividendes, afin de permettre à NLB d.d. d'obtenir des dividendes de ses filiales et d'éviter la constitution de liquidités en leur sein, celles-ci sont autorisées à verser des dividendes. Ces sociétés peuvent verser des dividendes pour autant que NLB d.d. soit - directement ou indirectement - l'actionnaire majoritaire et que tous les autres actionnaires externes détiennent conjointement moins de [10-20] % des parts et des droits de vote au sein de la société concernée. La Commission considère que la possibilité pour les filiales d'effectuer ces versements de dividendes à NLB d.d. contribue à maintenir le montant de l'aide au minimum nécessaire, qu'elle permettra un degré de flexibilité approprié pour la gestion efficace du capital consolidé et des liquidités, et qu'elle favorisera le remboursement de l'aide. Le fait qu'en conséquence de ce qui précède, les actionnaires minoritaires des filiales puissent percevoir également une partie des dividendes constitue un effet indirect proportionné au regard des bénéfices précités, compte tenu notamment du montant relativement faible des dividendes versés au final à l'ensemble des actionnaires autres que NLB d.d., lequel ne dépassera pas un dixième du montant des dividendes versés in fine à NLB d.d.
(153)
Premièrement, les engagements concernant l'association des actionnaires et des créanciers subordonnés à la répartition des charges est conforme à la communication concernant les mesures de restructuration complétée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire.
(154)
À cet égard, la Slovénie s'est engagée à ce que, préalablement à l'octroi d'une aide d'État en faveur de NLB (en l'occurrence, la troisième recapitalisation et la cession d'actifs dépréciés à la SGAB), la banque procède à une réduction de valeur complète des capitaux propres de ses actionnaires et des titres de créance subordonnés en cours de manière à respecter les prescriptions de la communication de 2013 concernant le secteur bancaire. La Commission constate avec satisfaction que la contribution des créanciers subordonnés est obtenue dans toute la mesure du possible, garantissant de la sorte une répartition des charges adéquate. Les injections de capital par l'État ne seront effectuées que lorsque les titres de créance subordonnés auront été complètement effacés. Cette chronologie garantit une contribution complète aux coûts de restructuration de la banque de la part de tous les créanciers subordonnés existants préalablement à l'intervention de l'État. Ce dernier détiendra dès lors 100 % des parts de la banque au terme de la troisième recapitalisation, alors qu'il en détenait 33,1 % avant la première injection de capital par l'État.
(155)
Deuxièmement, conformément au point 24 de la communication concernant les mesures de restructuration, la répartition des charges peut être également assurée au moyen du paiement d'une rémunération adéquate pour les interventions publiques.
(156)
En ce qui concerne les première et deuxième recapitalisations, la Commission constate que celles-ci ont été effectuées à des niveaux de prix compatibles avec le principe de répartition des charges (21). Quant à la troisième recapitalisation prévue dans le plan de restructuration, l'État détiendra 100 % des parts de la banque au terme de la recapitalisation, optimalisant de la sorte la répartition des charges. La Commission a en outre déjà établi que la cession d'actifs dépréciés à la SGAB est rémunérée de manière appropriée.
(157)
Troisièmement, en ce qui concerne la couverture par NLB des coûts de restructuration découlant du plan de restructuration à l'aide de mesures internes, la banque instaurera des mesures de réduction des coûts, lesquelles généreront, conformément au scénario de base, une diminution des coûts d'exploitation de 368 millions d'EUR au 31 décembre 2012 à [250-300] millions d'EUR au 31 décembre 2017. Le plan de restructuration prévoit également une cession d'au minimum [80-90] % des activités non bancaires de la banque. En outre, le mécanisme de remboursement du capital mis en place autorisera, dans toute la mesure du possible, le versement de dividendes à l'État pour les exercices 2015, 2016 et 2017, sans compromettre les exigences réglementaires en matière de fonds propres imposées à la banque.
(158)
Quatrièmement, outre ces mesures structurelles, la Slovénie s'est également engagée à respecter les interdictions relatives aux versements de coupons, à la réalisation d'acquisitions, ainsi qu'à toute forme de publicité et de pratique commerciale agressive.
(159)
La Commission observe que l'engagement de ne pas verser de coupons ne s'applique pas aux instruments de capital nouvellement émis pour autant que le paiement de coupons sur ces instruments ne crée pas d'obligation juridique imposant le paiement de coupons sur les titres de NLB existant au moment de l'adoption de la présente décision (22). La Commission accepte cette limitation de l'interdiction sur le versement des coupons afin de permettre au groupe d'obtenir des capitaux hybrides frais sur le marché conformément au paragraphe 26 de la communication concernant les mesures de restructuration. L'émission de titres subordonnés après la date d'adoption de la présente décision permettra à la banque d'obtenir des financements supplémentaires et des capitaux hybrides tout en n'entraînant pas le paiement de coupons sur des titres existants, en particulier sur des dettes subordonnées existantes. Compte tenu de la limitation de l'interdiction sur le versement de coupons, la banque sera dès lors en mesure d'émettre des fonds propres supplémentaires de catégorie 1 au titre du règlement CRR, réduisant potentiellement de la sorte le capital dont elle a besoin sous la forme de fonds propres. À cet égard, il convient de rappeler que les coupons doivent être optionnels et ne peuvent être obligatoires pour que les titres de créance soient admissibles en tant que fonds propres de catégorie 1 au titre du règlement CRR. Enfin, dans le cas d'espèce, il y a lieu également d'observer qu'à la suite de la réduction de valeur complète des fonds propres des actionnaires de NLB et des dettes subordonnées en cours, il ne reste plus de fonds propres ni de dettes subordonnées au sein de la banque. La limitation de l'interdiction sur le versement de coupons ne compromet pas l'utilité de l'interdiction telle qu'elle a été envisagée dans le plan de restructuration dans la mesure où l'engagement pris par NLB selon lequel le versement de coupons sur de nouveaux instruments n'entraînerait pas une obligation juridique imposant des versements de coupons sur les titres existants de NLB empêchera toute sortie de capital superflue.
(160)
En conséquence, la répartition des charges concernant les fonds propres, les capitaux hybrides et les dettes subordonnées, les réductions de coûts, les cessions et la rémunération adéquate pour l'aide reçue constituent une contribution propre suffisante de la part de NLB aux coûts de sa restructuration.
(161)
Pour ces motifs, la Commission conclut que le plan de restructuration prévoit un niveau adéquat de contribution propre et de répartition des charges.
iii) Mesures de limitation des distorsions de concurrence
(162)
Enfin, le point 4 de la communication concernant les mesures de restructuration exige que le plan de restructuration comporte des mesures visant à limiter les distorsions de concurrence. Ces mesures doivent être conçues à la carte afin de remédier aux distorsions sur les marchés où la banque bénéficiaire exerce des activités au terme de la restructuration. La nature et la forme de ces mesures dépendent de deux critères: premièrement, le montant de l'aide et les conditions et circonstances dans lesquelles elle a été octroyée et, deuxièmement, les caractéristiques des marchés sur lesquels le bénéficiaire exercera ses activités. En outre, la Commission tiendra compte de l'ampleur de la contribution propre du bénéficiaire et de la répartition des charges au cours de la période de restructuration.
(163)
NLB a reçu une aide d'État sous la forme d'injections de capital et de mesures de sauvetage des actifs dépréciés à hauteur de 2 321 millions d'EUR, ce qui correspond à 20 % des APR de la banque (23). La rémunération adéquate de l'aide et la nécessité de mettre en œuvre des mesures visant à limiter les distorsions potentielles de concurrence sont indispensables, en particulier au regard du montant relativement important de l'aide.
(164)
Une première mesure à même de limiter les distorsions de concurrence est la cession des parts que NLB détient dans […]. La cession de ses […] réduira la part de marché de NLB de […]. La cession des […] de NLB contribuera également à limiter la part de marché de NLB et ouvrira le marché à la concurrence.
(165)
La diminution de la présence de NLB sur le marché des prêts aux secteurs de la construction et des transports ainsi qu'aux entreprises de participation financière est obtenue par les limitations annuelles des APR dans ces secteurs.
(166)
En outre, NLB mettra un terme à ses opérations de crédit-bail, d'affacturage et de forfaitage, ainsi qu'à ses activités non stratégiques en Slovénie et à l'étranger, de manière à limiter davantage encore l'éventuel effet indirect que l'aide d'État perçue pourrait avoir sur des activités autres que les activités bancaires stratégiques.
(167)
NLB poursuivra ses opérations dans des conditions visant à limiter les distorsions de concurrence. En tant que banque «monoligne» ayant amélioré son cadre de gestion des risques et sa politique de gouvernance, menant une politique de prêts plus efficiente et appliquant une politique de tarification générant, au 31 décembre 2017, un ROE de [10-20] % sur les nouvelles opérations de prêt, la banque s'abstiendra d'accorder à ses clients des conditions excessivement avantageuses. Ces éléments non seulement contribuent à la viabilité de NLB mais limitent également les distorsions de concurrence.
(168)
La Slovénie s'est engagée à accepter l'interdiction relative aux acquisitions, de sorte que NLB n'utilisera pas l'aide d'État reçue pour procéder à de nouvelles acquisitions. En outre, le mécanisme de remboursement du capital mis en place autorisera NLB à verser, dans toute la mesure du possible, des dividendes à l'État pour les exercices 2015, 2016 et 2017 sans compromettre les exigences réglementaires en matière de fonds propres imposées à la banque. Avec un tel mécanisme, le capital excédant ces exigences réglementaires ou toute autre exigence réglementaire ne permettra pas à la banque d'entreprendre de nouvelles activités avant d'avoir remboursé l'État.
(169)
Outre ces mesures structurelles, la Slovénie s'est également engagée à respecter un ensemble de contraintes comportementales visant à prévenir les distorsions de concurrence. La Commission accueille favorablement l'interdiction relative à la publicité concernant l'aide de l'État et aux pratiques commerciales agressives, laquelle empêche ainsi NLB d'adopter sur le marché un comportement anticoncurrentiel.
(170)
Compte tenu de cette conjonction de mesures et d'engagements, des garde-fous suffisants sont en place pour limiter les distorsions potentielles de concurrence eu égard au montant de l'aide accordée à NLB.
8.2.4. Suivi du plan de restructuration
(171)
En vertu du point 5 de la communication concernant les mesures de restructuration complétée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire, des rapports périodiques sont exigés afin de permettre à la Commission de s'assurer de la bonne mise en œuvre du plan de restructuration. La Slovénie désignera un mandataire chargé du suivi, lequel soumettra à la Commission des rapports de suivi semestriels.
(172)
En vue de garantir la bonne mise en œuvre du plan de restructuration tout au long de sa durée, les autorités slovènes prendront toutes les mesures nécessaires afin de garantir le respect par NLB des engagements énumérés sur la liste de conditions.
(173)
En outre, la mise en œuvre correcte du plan de restructuration ainsi que la mise en œuvre complète et correcte de tous les engagements contenus sur la liste de conditions incluse dans l'annexe jointe à la présente décision feront l'objet d'un suivi continu par un mandataire désigné à cet effet, indépendant et dûment qualifié. Le mandataire chargé du suivi bénéficiera d'un accès illimité à l'ensemble des informations nécessaires au suivi de la mise en œuvre de la décision. La Commission ou le mandataire chargé du suivi peuvent demander des explications et des précisions à NLB. La Slovénie et NLB sont tenues d'offrir leur pleine coopération à la Commission et au mandataire chargé du suivi pour toute demande en la matière.
8.2.5. Conclusion et clôture de la procédure d'examen relative au plan de restructuration
(174)
La Commission constate que le plan de restructuration présenté par la Slovénie répond de manière adéquate aux questions de la viabilité (en ce y compris la gouvernance d'entreprise), de la répartition des charges et de la distorsion de concurrence, et que le plan est conforme aux exigences de la communication concernant les mesures de restructuration complétée par la communication de 2013 concernant le secteur bancaire.
(175)
La Commission lève par conséquence les réserves à l'égard de la compatibilité du plan de restructuration qu'elle avait exprimées dans la décision relative au deuxième sauvetage et à l'ouverture d'une procédure d'examen.
9. CONCLUSION
(176)
La Commission conclut que les première, deuxième et troisième recapitalisations de NLB par l'État ainsi que la cession d'actifs dépréciés à la SGAB constituent une aide à la restructuration en faveur de NLB.
(177)
La Commission conclut que les mesures de restructuration constituées des première, deuxième et troisième recapitalisations ainsi que de la cession d'actifs dépréciés à la SGAB sont à même de permettre à NLB de rétablir sa viabilité à long terme, sont suffisantes au regard de la répartition des charges, et sont appropriées et proportionnées pour compenser les effets de distorsion du marché générés par les mesures d'aide en cause. La Commission considère dès lors que le plan de restructuration présenté satisfait aux critères fixés par la communication concernant les mesures de restructuration complétée par la communication de 2013 relative au secteur bancaire et par la communication concernant le traitement des actifs dépréciés adaptée et complétée par la communication de 2013 relative au secteur bancaire. Les mesures de restructuration peuvent, dès lors, être jugées compatibles avec le marché intérieur en vertu de l'article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE. Les première, deuxième et troisième recapitalisations ainsi que la cession d'actifs dépréciés à la SGAB peuvent, de ce fait, être approuvées conformément au plan de restructuration,
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
L'aide à la restructuration octroyée à NLB par la République de Slovénie, consistant en une première recapitalisation de 250 millions d'EUR, une deuxième recapitalisation de 382,9 millions d'EUR, une troisième recapitalisation de 1 558 millions d'EUR, et en la cession d'actifs dépréciés à la SGAB comportant un élément d'aide de 130 millions d'EUR, constitue une aide d'État au sens de l'article 107, paragraphe 1, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
L'aide à la restructuration est compatible avec le marché intérieur, eu égard au plan de restructuration et aux engagements contenus dans l'annexe.
Article 2
La République de Slovénie est destinataire de la présente décision.
Fait à Bruxelles, le 18 décembre 2013.