PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 135/2014
ze dne 11. února 2014,
kterým se zrušuje antidumpingové clo na dovoz dikyandiamidu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1331/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále též „Čína“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 49,1 %.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise dne 14. srpna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost byla podána společností AlzChem AG (dále jen „žadatel“), která představuje 100 % celkové produkce dikyandiamidu v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. listopadu 2012 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření ohledně pokračování dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Po zveřejnění závěrečných informací žadatel uvedl, že posuzované období mělo začít již v roce 2008, neboť posouzení až od roku 2009 by vedlo k nereprezentativním zjištěním. Zde je třeba v prvé řadě poznamenat, že při stanovení uvažovaného období za účelem ověření újmy jedná Komise do značné míry podle vlastního uvážení. Za druhé, žadatel tuto námitku přednesl příliš pozdě na to, aby délka období mohla být změněna. Posuzované období bylo navíc oznámeno již v rané fázi řízení, kdy však proti jeho délce žadatel námitku nevznesl. V nynější pokročilé fázi řízení již délku období nelze změnit, a to jak z praktických důvodů, tak proto, že změna na základě shromážděných důkazů by nebyla slučitelná s nestranností šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
V Číně bylo kontaktováno dvanáct známých vyvážejících výrobců. Jelikož požadované informace předložil pouze jeden vyvážející výrobce z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, bylo identifikováno deset dovozců dikyandiamidu do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. S ochotou spolupracovat na současném přezkumu se přihlásili pouze dva z nich. Výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení, tudíž nebyl nutný.
(11)
Všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, zaslala Komise ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu dotazníky. Odpovědi zaslali výrobce v Unii, spolupracující vyvážející výrobce v Číně, dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel v Unii.
(12)
Dodatečná stanoviska zaslali dva dovozci/obchodníci, kteří nejsou ve spojení, a tři uživatelé v Unii.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobce v Unii:
-
AlzChem AG, Trostberg, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd., Š’-cuej-šan, Čína;
c)
dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Helm AG, Hamburk, Německo;
d)
uživatelé v Unii:
-
Merck Santé S.A.S., Lyon, Francie.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. 1-kyanoguanidin (dikyandiamid) (dále jen „DCD“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2926 20 00. Vyrábí se z páleného vápna a sazí v několika výrobních krocích. Je to tuhá látka ve formě jemného bílého krystalického prášku, obvykle bez zápachu.
(15)
DCD se obvykle používá jako meziprodukt k výrobě širokého spektra dalších chemických meziproduktů, například farmaceutických přípravků, v různých průmyslových použitích - ve vodárenství, při výrobě papíru a celulózy, textilu a v kožedělném průmyslu - a v různých oblastech použití epoxidů. Je klíčovým článkem řetězce dusík-uhlík-dusík (NCN) v konečných výrobcích pro úzký segment trhu, k nimž patří například guanidin nitrát a jiné NCN deriváty.
(16)
Většina DCD prodávaného na trhu Unie je standardního typu. DCD v menších částicích (tzv. mikronizovaný DCD) se prodává v menším množství. Spolupracující čínští vyvážející výrobci poskytli údaje pouze k standardnímu typu.
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Jeden uživatel vznesl dotaz, zda lze DCD z Unie a čínský DCD považovat za obdobné výrobky, neboť standardní typ DCD vyráběný výrobním odvětvím Unie je údajně vyšší kvality než DCD vyráběný čínskými vyvážejícími výrobci. Tento uživatel zejména uvedl, že obsah vody v čínském DCD má být oproti obsahu vody v DCD vyráběném v Unii výrazně vyšší a mnohem nestálejší. Čínský DCD má kromě toho obsahovat také vyšší obsah nečistot.
(18)
Stejně jako původní šetření i toto šetření prokázalo, že přestože jisté kvalitativní rozdíly mohou existovat, není možné je kvantifikovat a navíc nemají vliv na základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti DCD vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie a dotčeného výrobku, a bylo shledáno, že oba výrobky jsou stejné a mají stejné konečné využití.
(19)
Podle jiného uživatele by se antidumpingová opatření neměla vztahovat na mikronizovaný DCD, neboť ten se od standardního DCD údajně liší fyzikálními vlastnostmi, konečným využitím a cenou.
(20)
Šetřením bylo nicméně prokázáno, že oba typy mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti. Následné zpracování standardního DCD, jímž vzniká mikronizovaný DCD, totiž spočívá v prostém fyzickém postupu (mletí), nikoli chemickém zpracování. Navíc přestože ceny mikronizovaného DCD jsou vyšší než ceny standardního DCD, mají oba typy stejné konečné využití a jsou zaměnitelné.
(21)
Stejně jako původní šetření i toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Číně, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1 Předběžné poznámky
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
(23)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna společnost, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Tato společnost dovezla během období průzkumného šetření více než 35 % objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie. Během období původního šetření tato společnost nevyvážela, a tudíž na původním šetření nespolupracovala.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Srovnatelná země
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(25)
Jelikož se dotčený výrobek mimo Unii a Čínu nevyráběl, uvedla Komise v oznámení o zahájení, že běžnou cenu stanoví na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, stejně jako tomu bylo v případě původního šetření.
(26)
Obdobný výrobek byl výrobním odvětvím Unie prodáván v reprezentativním množství. Domácí prodej výrobního odvětví Unie byl ovšem mírně ztrátový. Proto byla běžná hodnota založena na výrobních nákladech výrobního odvětví Unie zvýšených o přiměřené prodejní, správní a režijní náklady a o zisk. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly stanoveny stejnou metodou jako v původním šetření. V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla provedeny úpravy výrobních nákladů výrobního odvětví Unie tak, aby došlo k vyrovnání dodatečných nákladů na dopravu v důsledku fyzického oddělení výrobních jednotek, neexistujícího přímého přístupu k surovinám, které musí být přepravovány ze vzdálených míst jejich výroby, a v důsledku likvidace vedlejšího produktu (černé vápno). Stejné úpravy byly provedeny také v původním šetření.
3.2.2 Vývozní cena
(27)
Všechen prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.2.3 Srovnání
(28)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(29)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(30)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrnem vývozní ceny.
(31)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu, ačkoli výrazně nižšího, než jaká byla úroveň dumpingu zjištěná v původním šetření.
3.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1 Předběžná poznámka
(32)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(33)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že spolupracující vyvážející výrobce představoval více než 30 % celkové výrobní kapacity v Číně během období přezkumného šetření.
3.3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita čínských výrobců
(34)
Jelikož o čínském výrobním odvětví zabývajícím se výrobou DCD není veřejně k dispozici mnoho informací, vycházelo se při formulování závěrů ohledně volné kapacity především z informací uvedených v žádosti o přezkum a z informací získaných od jediného spolupracujících výrobce, jež byly pokud možno ověřeny porovnáním s veřejně dostupnými informacemi.
(35)
Na základě výše uvedeného se předpokládá, že se celková instalovaná kapacita v Číně mezi roky 2007 a 2012 zvýšila. Skutečná výroba během období přezkumného šetření však činila jen 80 000 tun, což nasvědčuje tomu, že volná kapacita zřejmě existuje. Instalovaná kapacita v Číně během období přezkumného šetření představovala více než celosvětovou poptávku po DCD a volná kapacita zřejmě představuje více než celkovou spotřebu Unie během období přezkumného šetření, zatímco domácí čínská spotřeba během období přezkumného šetření představovala pouhých 40 000 tun, tj. polovinu skutečné čínské výroby.
(36)
Pokud jde o volnou kapacitu, z informací shromážděných na místě během období přezkumného šetření plyne, že jediný spolupracující výrobce, jenž v roce 2012 představoval 20 % celkové instalované kapacity v Číně, získal povolení k rozšíření kapacity o 50 % do roku 2014. Očekává se, že tato nová kapacita bude mimo jiné využita pro vlastní výrobní postupy výrobce (využití DCD pro vlastní potřebu) a pro čínský domácí trh, který během období přezkumného šetření absorboval přibližně polovinu výroby DCD jediného spolupracujícího výrobce. Z informací získaných od jediného spolupracujícího výrobce plyne, že budoucí investice do kapacity budou využity mimo jiné k zásobování čínského domácího trhu, který je rozsáhlý a rychle roste.
(37)
Čína je tak schopna vyrábět značná množství na vývoz, a to především proto, že nic nenasvědčuje tomu, že by domácí trh dokázal absorbovat všechnu volnou kapacitu.
3.3.3 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(38)
Podle Eurostatu a ověřených údajů o dovozu objem dovozu z Číny po zavedení opatření v roce 2007 prudce klesl a zvyšovat se pomalu začal mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, avšak na úroveň roku 2007 se už nedostal. Tento průběh se taktéž odráží v podílu čínského dovozu na trhu, který se z 40-45 % v roce 2007 propadl na 10-15 % v roce 2009, přičemž na konci období přezkumného šetření se vrátil na úroveň 15-20 %, a to navzdory nárůstu čínských cen o 73 %.
3.3.4 Atraktivita trhu Unie
(39)
Trh Unie je relativně velký trh, který spotřebovává zhruba 18 % světové produkce DCD, ale není to nutně nejatraktivnější ani jediný atraktivní trh z hlediska prodejních segmentů a cen (viz 74. bod odůvodnění). Z dostupných informací totiž plyne, že čínští výrobci očekávají nárůst poptávky ze strany farmaceutického průmyslu, například v Indii, který DCD používá mimo jiné jako vstupní produkt při výrobě léku k léčbě diabetu (metformin). Tato nová poptávka by tak případně mohla absorbovat velkou část volné čínské kapacity. Na základě výše uvedeného se má za to, že trh Unie není pro čínské vývozce jediný atraktivní trh.
3.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(40)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký trh, který byl v minulosti pro čínské vývozce poměrně přitažlivý, a na volné kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, lze vyvodit závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. Je však třeba poznamenat, že současná úroveň dumpingu je výrazně nižší, než jaká byla zjištěna v původním šetření.
4. SITUACE NA TRHU UNIE
4.1 Předběžná poznámka
(41)
Protože se analýza týká pouze jedné společnosti, je s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uváděna v podobě indexů nebo rozpětí.
4.2 Výrobní odvětví Unie
(42)
Výroba výrobce v Unii, společnosti AlzChem AG, představuje 100 % výroby DCD v Unii. Má se proto za to, že společnost AlzChem AG představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3 Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu jiného než závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o dovozu, jež byly ověřeny porovnáním s jinými statistickými zdroji. Během posuzovaného období se spotřeba vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
11 042
13 712
14 338
14 146
Index (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Vedle volné tržní spotřeby uvedené výše bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období se využití DCD pro vlastní potřebu výrobním odvětvím Unie pohybovalo mezi 10 a 20 % výroby v Unii a vyvíjelo se následovně:
Tabulka 2
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Využití pro vlastní spotřebu - Index (2009 = 100)
100
123
124
127
4.4 Dovoz z Číny do Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že na šetření spolupracoval pouze jeden vývozce, bylo shledáno, že údaje Eurostatu jsou nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Údaje Eurostatu se týkají 27 členských států Unie a byly ověřeny porovnáním s jinými zdroji, například čínskými vývozními statistikami, databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji od spolupracujícího dovozce/uživatele.
(46)
Zásilky DCD z Číny byly dováženy ve dvou celních režimech. V běžném režimu bylo povinné jak běžné clo, tak antidumpingové clo. V režimu aktivního zušlechťovacího styku nebylo povinné žádné z cel, neboť materiál byl použit k výrobě následných výrobků, jež byly vyvezeny mimo Unii. Jak plyne z níže uvedené tabulky, režim aktivního zušlechťovacího styku představoval během období přezkumného šetření přibližně dvě třetiny dovozu.
4.4.1 Objem a podíl na trhu
(47)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2007 objem čínského dovozu výrazně poklesl. Celkový podíl na trhu činil během období přezkumného šetření zhruba 15-20 %. Přesto objem dovozu pocházejícího z Číny v běžném celním režimu během posuzovaného období fluktuoval, zatímco čínský dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku se více než zdvojnásobil. Vezmeme-li v úvahu oba režimy, objem dovozu se během sledovaného období zvýšil, zůstal nicméně pod úrovní z doby před uložením opatření (více než 6 000 tun).
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu - běžný režim (v tunách)
881
1 251
1 781
730
Index (2009 = 100)
100
142
202
83
Podíl na trhu
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Průměrná dovozní cena - běžný režim (EUR/t)
1 218
1 267
1 826
2 101
Průměrná dovozní cena - režim zušlechťovacího styku (EUR/t)
1 677
1 463
1 674
2 069
Objem dovozu - režim zušlechťovacího styku (v tunách)
676
984
654
1 467
Index (2009 = 100)
100
146
97
217
Podíl na trhu - všechny režimy
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2 Cena
(48)
Jak vyplývá z tabulky výše, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období výrazně zvýšily.
(49)
Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že tento vývoj cen nelze vysvětlit vývojem cen hlavních nákladových položek, tj. surovin a energií. Na podporu svého tvrzení však nepředložilo žádné jiné vysvětlení ani přesvědčivé důkazy.
4.4.3 Cenové podbízení
(50)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF dovozu z Číny (pouze u standardního DCD). Prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny zejména o přepravní náklady a provize na úroveň ceny ze závodu. Údaje o cenách CIF vývozu z Číny byly získány od Eurostatu a byly porovnány s cenami v databázi podle čl. 14 odst. 6, přičemž údaje o dovozu v režimu aktivního zušlechťovacího styku byly vyřazeny. Tyto ceny CIF byly zvýšeny o náklady související s celním odbavením, totiž o clo a náklady po dovozu. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku, je analyzováno v 83. bodě odůvodnění.
(51)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření nedocházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(52)
Z jiných třetích zemí se dováželo pouze v zanedbatelném množství.
(53)
Objem dovozu z USA během posuzovaného období nikdy nepřekročil 2 % podílu na trhu. Šetřením bylo zjištěno, že šlo ve skutečnosti o dovoz standardního DCD původně vyrobeného v Číně a následně mikronizovaného v USA.
Tabulka 4
Dovoz z USA
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
192
237
282
255
Index (2009 = 100)
100
123
147
133
Podíl na trhu
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(55)
Výrobní odvětví Unie provozovalo integrovaný výrobní řetězec, kam spadala výroba nejen DCD, ale také výrobních surovin a následných výrobků. Kapacita Unie, pokud jde o výrobu DCD, se od roku 2009 nezměnila. Během posuzovaného období zvyšoval výrobce v Unii výrobu zejména z důvodu zvýšené poptávky na trhu Unie, jak uvádí tabulka 1. Od roku 2010 výrobce v Unii vyrábí spíše na plnou kapacitu. V roce 2009 vyráběl méně, neboť výroba i prodej byly ovlivněny finanční krizí.
Tabulka 5
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba - Index (2009 = 100)
100
115
113
109
Výrobní kapacita - Index (2009 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2 Zásoby
(56)
Výrobce v Unii v průběhu posuzovaného období udržoval nízké zásoby, což nebylo jako faktor pro posouzení situace výrobního odvětví Unie považováno za významné.
Tabulka 6
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Zásoby - Index (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny v Unii
(57)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 26 %, přičemž prodejní ceny stouply o 7 %.
(58)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit prodej v Unii díky zvýšené spotřebě, jak uvádí tabulka 1. Výrobní odvětví Unie drželo na trhu Unie velmi velký podíl.
Tabulka 7
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem prodeje - Index (2009 = 100)
100
121
125
126
Podíl na trhu
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prodejní cena - Index (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4 Ziskovost a peněžní tok
(59)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie významně zlepšila, neboť bylo schopno zvýšit objem prodeje i prodejní cenu na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení. Míra zlepšení ziskovosti vynikne ještě více ve srovnání s obdobím původního šetření, kdy výrobní odvětví bojovalo s těžkými ztrátami (- 20 až - 30 %).
Tabulka 8
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 10 % až 0 %
- 5 % až 0 %
(60)
Ziskovost transakcí pro vlastní potřebu byla poměrně dobrá.
(61)
Během posuzovaného období byl tok peněz vždy záporný, ovšem s výjimkou období přezkumného šetření, což je v souladu s vývojem celkové ziskovosti.
Tabulka 9
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok - Index (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
- 174
4.6.5 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(62)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo do údržby a optimalizace stávajícího výrobního strojního vybavení. V roce 2009 uskutečnilo významnou novou investici související s mikronizovaným DCD.
Tabulka 10
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice - Index (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Návratnost investic během posuzovaného období zůstala záporná, což je v souladu s výše zmíněnou ziskovostí.
Tabulka 11
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Návratnost investic - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
Výrobní odvětví Unie neuvedlo, že by během posuzovaného období narazilo na potíže při opatřování kapitálu.
4.6.6 Zaměstnanost, produktivita, růst a mzdy
(65)
Investice uskutečněné během posuzovaného období přispěly ke zvýšení počtu kvalifikovaných zaměstnanců. Průměrná úroveň mezd se během posuzovaného období zvýšila o 15 %.
(66)
Zvýšení zaměstnanosti a produktivity se odrazilo ve zvýšení výroby v roce 2010.
Tabulka 12
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců - Index (2009 = 100)
100
107
104
105
Produktivita (v tunách na zaměstnance) - Index (2009 = 100)
100
108
108
105
Náklady práce na zaměstnance - Index (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(67)
Jak je vysvětleno v bodě 3.2 výše, dumping během období přezkumného šetření pokračoval.
(68)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny nelze považovat za příliš významný. V porovnání s původním šetřením se situace výrobního odvětví Unie výrazně zlepšila - vytrvale se zotavovalo z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o ziskovost, prodej a podíl na trhu.
4.6.8 Závěr
(69)
Přestože některé výše zmíněné aspekty pozitivního vývoje jsou relativně nedávné, má se za to, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Ke konci období přezkumného šetření byly všechny finanční ukazatele pozitivní nebo téměř pozitivní.
(70)
Uložení antidumpingových opatření v roce 2007 umožnilo výrobnímu odvětví Unie postupně se zotavit ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál směrem na trh Unie a země mimo Unii. To, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustrují vysoká úroveň výroby, využití kapacity a zvýšení jak prodejních cen v Unii, tak ziskovosti. Během období přezkumného šetření již nedocházelo k podstatné újmě v důsledku čínského dovozu.
(71)
Po zveřejnění informací žadatel vznesl námitku, že skutečnost, že v rámci původního šetření vykazovaly některé ukazatele újmy pozitivní trend, tehdy Komisi nezabránila ve stvrzení existence podstatné újmy. Tato námitka musí být zamítnuta. Nařízení (ES) č. 1331/2007 reagovalo na odlišné okolnosti, zejména pak na malou ziskovost výrobního odvětví Unie. Přezkum před pozbytím platnosti je navíc zcela jiným postupem než šetření podle článku 5 základního nařízení. Zatímco v šetření podle článku 5 základního nařízení se zjišťuje, zda dumping způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví, přezkum před pozbytím platnosti je výhledovou studií, jejímž cílem je analyzovat vývoj událostí v případě, že opatření pozbudou platnosti.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(72)
Jak je doloženo výše, výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu. V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
5.1 Dopad volné kapacity v Číně
(73)
Šetřením bylo zjištěno, že Čína disponuje rozsáhlými výrobními kapacitami (viz 34. až 37. bod odůvodnění). Neexistují však žádné rozumné důvody ke tvrzení, že tyto volné kapacity by mohly mít za následek zvýšený dovoz do Unie.
(74)
Unie je jen jedním z mnoha trhů, kde čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky. Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie, spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem a získané z čínských vývozních statistik potvrzují, že pokud jde o ceny, nejméně stejně atraktivní jako trh Unie je několik dalších trhů mimo Unii.
(75)
Pokud jde o vývozní ceny výrobního odvětví Unie, ty byly často vyšší než ceny v Unii. Po zveřejnění informací žadatel přednesl námitku, že jeho vyšší vývozní ceny nijak nesouvisejí s relativní atraktivností těchto trhů, nýbrž že je lze vysvětlit skutečností, že tento prodej se týkal pouze malých objemů. Tato námitka by měla být zamítnuta, poněvadž celkové prodejní objemy výrobního odvětví Unie vyvážené na vývozní trhy byly během období přezkumného šetření stále významné (mezi 20 a 30 % výroby výrobního odvětví Unie). Nebylo rovněž nijak doloženo, že se prodejní transakce zákazníkům uskutečňovaly ve výrazně nižších objemech.
(76)
Na zvláštní atraktivitu trhu Unie oproti ostatním vývozním trhům nepoukazují ani statistické údaje o čínských vývozních cenách DCD na různé trhy. Značná volná kapacita existovala již během období přezkumného šetření, do cenotvorby čínských vývozců se však nijak škodlivě nepromítla. To, že volná kapacita se bude dále zvyšovat, v tomto případě nenaznačuje pravděpodobnost obnovení újmy. Zdaleka největším trhem na světě pro DCD je totiž Indie. Z čínských vývozních statistik plyne, že objem čínského prodeje do Unie představoval jen asi 10 % objemu prodeje do Indie a že průměrné čínské prodejní ceny do Unie za tunu výrobku byly víceméně shodné s čínskými prodejními cenami do Indie. Jinými slovy, stejně přitažlivé pro výrobce DCD jsou převažující tržní ceny na důležitém indickém trhu (které se během posuzovaného období zvýšily v průměru o 65 %). Nic nenasvědčuje tomu, že se volné kapacity v Číně promítnou do nárůstu dovozu do Unie. Pro tuto chvíli lze očekávat, že alespoň část těchto volných kapacit nebude v nejbližší budoucnosti využita. Tento závěr je vysloven na základě dřívějšího vývoje, neboť údaje poskytnuté žadatelem naznačují, že zatímco od roku 2008 do konce období přezkumného šetření Čína zvýšila kapacitu o zhruba 50 %, celkovou výrobu zvýšila jen o zhruba 20 %. Výhled do roku 2016, který vypracoval žadatel, naznačuje, že čínské kapacity budou výrazně přesahovat celosvětovou poptávku, a zůstanou tudíž prozatím nevyužity. Přebytečná kapacita na celostátní úrovni by byla nižší, kdyby předpoklady vycházely z údajů o prodeji od spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně. To, že čínská výroba DCD na rozdíl od výroby v Unii (viz 55. bod odůvodnění výše) netvoří součást plně integrovaného výrobního řetězce, znamená, že nevyužití kapacit představuje nižší finanční zátěž.
(77)
Jistá rostoucí poptávka, zejména ze strany farmaceutického odvětví v zemích jako Indie (viz 39. bod odůvodnění), bude kromě toho zřejmě schopna absorbovat další část přebytku čínské výrobní kapacity. Na základě šetření byl navíc vyvozen závěr, že výrobky DCD společnosti AlzChem AG jsou pro uživatele v Unii atraktivnější, a to mimo jiné díky zeměpisné poloze a spolehlivosti dodávek. Z pohledu klíčových uživatelů v Unii, kteří nakupují významná množství DCD, má společnost AlzChem AG díky tomu před čínskými výrobci jistou výhodu. S ohledem na tyto souvislosti proto nejsou rozsáhlé výrobní kapacity v Číně jako takové důvodem k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy. Pouze skutečnost, že výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na celosvětové výrobní kapacitě, nemůže tento závěr zvrátit.
5.2 Dopad předpokládaného růstu trhu
(78)
Několik stran zmínilo očekávaný výrazný růst trhu s DCD na celosvětové úrovni, který poženou vpřed především zavedená využití ve farmaceutickém průmyslu a zemědělství. Je tomu tak v důsledku nárůstu výroby léku k léčbě diabetu zejména v Indii. Tento růst lze sledovat již nyní v nárůstu spotřeby Unie, jak je patrné z tabulky 1.
(79)
Také na trhu Unie se očekává další růst, třebaže omezenější. To proto, že v Unii se nachází jeden velký výrobce farmaceutických výrobků, které prodává do celého světa.
(80)
Po zveřejnění informací žadatel zpochybnil rozsah tohoto růstu. Je však třeba poznamenat, že jeho interpretace jsou v tomto ohledu protichůdné a že na solidní poptávku v Unii a na významný celosvětový růst poukazuje několik zdrojů. Údaje o prodeji od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce svědčí o rychle rostoucí spotřebě na čínském domácím trhu. Nic v dokumentaci tedy nemohlo podpořit tvrzení žadatele, že poptávka stagnuje nebo bude stagnovat.
(81)
Po zveřejnění informací žadatel také zdůraznil, že přišel o prodejní objemy a podíl na trzích mimo Unii. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Unie vyrábělo na téměř plnou kapacitu se zanedbatelnými zásobami, zatímco spotřeba DCD v Unii rostla. To, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně využít výhod růstu na jiných trzích, lze přičíst spíše tomu, že se rozhodlo zaměřit se více na trh Unie, aniž by podstatně zvýšilo svou výrobní kapacitu. To by se však mohlo změnit, pokud se uskuteční jeho plány na rozšíření výroby. Očekává se proto, že i když se objemy dovozu čínského DCD do Unie v nejbližší době zvýší, nebude to automaticky znamenat obnovení újmy. Výrobní odvětví Unie bude stejně jako čínští výrobci těžit ze zvýšení celosvětové poptávky.
(82)
Jak bylo uvedeno výše, výrobce v Unii se v tomto směru těší na trhu dobrému jménu a je podle všeho pro několik klíčových zákazníků preferovaným dodavatelem, přinejmenším u některých využití DCD. Kvalita a spolehlivost jeho výrobků DCD v Unii znamená, že je schopen zajistit si u klíčových zákazníků významné zakázky, a očekává se, že tato situace bude pokračovat bez ohledu na to, zda budou opatření zrušena či nikoliv. Po zveřejnění závěrečných informací jeden významný uživatel v Unii uvedl, že bude i nadále nakupovat výrobek dotčený řízením od výrobního odvětví Unie, i kdyby antidumpingová opatření byla zrušena.
5.3 Další okolnosti
(83)
Jak je vysvětleno v 50. a 51. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření nedocházelo u cen čínského dovozu k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. V normálním režimu k cenovému podbízení nedocházelo (zhruba jedna třetina objemu dovozu). Jisté cenové podbízení bylo zaznamenáno v režimu aktivního zušlechťovacího cyklu (zhruba dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření). Tato situace je však zcela odlišná od cenového podbízení zjištěného v původním šetření a je výsledkem celkového postupného nárůstu dovozních cen od zavedení opatření, přestože tento nárůst neprobíhal plynule. Ceny CIF čínského dovozu na hranici Unie se ve skutečnosti od roku 2009 do konce období přezkumného šetření zvýšily o 73 %.
(84)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že dokáže být konkurenceschopné i bez opatření, neboť vyvezlo významné objemy (20 až 30 % výroby během období přezkumného šetření) do zemí mimo Unii, kde žádná opatření neplatí a kde čelilo čínské konkurenci bez podpory antidumpingových opatření. Níže uvedený klesající objem vývozu je nutné vnímat ve spojitosti s rostoucím objemem prodeje do Unie a nezměněnou výrobní kapacitou výrobního odvětví Unie, jež byla v zásadě plně využita.
Tabulka 13
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem vývozu - Index (2009 = 100)
100
105
80
77
Vývozní cena (zákazníci bez spojení) - Index (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Protože výrobní odvětví Unie učinilo podání, byly analyzovány také ceny čínského vývozu během osmi měsíců po období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie v podání konstatovalo, že krátce po období přezkumného šetření opět začal tvrdý cenový nátlak ze strany čínských dovozců. Podle čl. 6 odst. 1 ve spojení s čl. 11 odst. 5 základního nařízení se zpravidla nepřihlíží k informacím, které se týkají období po období přezkumného šetření. I kdyby však k těmto informacím přihlédnuto bylo, nebylo by v této fázi možné vyvodit žádný závěr, poněvadž není jasné, zda je tato změna cen, pokud by byla potvrzena, trvalé povahy. Například ačkoli ceny od konce období přezkumného šetření do května 2013 klesaly, v červnu 2013 opět o 10 % vzrostly. Vzhledem k tomu, že tyto ceny po období přezkumného šetření byly stále výrazně vyšší než ceny sledované v původním šetření, předpoklad, že by v blízké budoucnosti mohly významně zhoršit současnou situaci výrobního odvětví Unie, které netrpí podstatnou újmou, nedosahuje hranice pravděpodobnosti.
(86)
Závěrem lze říci, že nic nenasvědčuje tomu, že zrušení opatření by mělo v krátkodobém až střednědobém výhledu dopad na tržní ceny. Je nutné poznamenat, že velký podíl DCD prodávaného v Unii podléhá smlouvám uzavřeným na několik let a že pro výrobní odvětví uživatelů mají spolehlivé a stále dodávky zásadní význam. Dvě třetiny dovozu během období přezkumného šetření se navíc uskutečnily v režimu aktivního zušlechťovacího styku, a dovozní ani antidumpingová cla tudíž nebyla povinná. Souhrnně vzato, přestože nelze vyloučit, že u některých smluv dojde ke změně vyjednaných podmínek a u dovozních cen franko přístav určení k jejich snížení, není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, bude se tak dít v rozsahu, který by působil újmu.
5.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(87)
Vzhledem k výše uvedenému není pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, muselo by výrobní odvětví Unie snížit prodejní a výrobní objemy nebo ceny DCD v rozsahu, který by měl podstatný dopad na jeho ziskovost a celkové postavení.
(88)
S ohledem na rostoucí celosvětovou poptávku, na objemy a ceny čínského dovozu během období přezkumného šetření a na ceny na jiných trzích se naopak očekává, že i přes neexistenci opatření prodej DCD ze strany výrobního odvětví Unie neoslabí a že bude mít pozitivní vliv na jeho řetězec DCD a řetězec činností NCN.
(89)
Očekává se, že výrobní odvětví Unie zůstane ve stavu plné kapacity, ať už budou opatření zrušena či nikoliv. Výrobní odvětví Unie krom toho tento rok dokončilo předběžnou přípravu programu rozšíření výroby. Na podzim roku 2013 v zásadě souhlasilo se zvýšením své kapacity výroby DCD. Trh, včetně významných zákazníků sídlících v Unii, tento program rozšíření výroby přivítal. Tento plán rozšíření výroby naznačuje, že výrobní odvětví Unie věří v silnou celosvětovou poptávku a že tento růst bude pro společnost AlzChem přínosný.
(90)
Přestože výrobní odvětví Unie bude v blízké budoucnosti vystaveno jistému cenovému tlaku čínského dovozu, neočekává se, že jeho účinky z hlediska cen a ziskovosti budou významné, neboť výrobní odvětví Unie má velký podíl na trhu, výhodu z hlediska kvality a spolehlivosti dodávek a schopnost zajistit si významné zakázky. Tyto účinky by tudíž nesplňovaly kritérium „pravděpodobnosti újmy“ ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(91)
Komise došla k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
6. ZÁJEM UNIE
(92)
Vzhledem k závěru, že není pravděpodobné obnovení újmy, nejsou nutná zjištění týkající se zájmu Unie.
7. ZRUŠENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(93)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zrušena. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí závěrečných informací. Tato podání a připomínky byly v podložených případech vzaty řádně v úvahu, avšak žádné z nich nemohlo změnit výše uvedený závěr.
(94)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz DCD pocházejícího z Číny měla být zrušena a řízení zastaveno.
(95)
Vzhledem k některým výše popsaným okolnostem, zejména existenci volné kapacity v Číně a možného výskytu cenového podbízení po období přezkumného šetření, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, aby mohla urychleně a příslušným způsobem zakročit, pokud by si to situace vyžádala. Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Antidumpingové clo na dovoz 1-kyanoguanidinu (dikyandiamidu), v současnosti kódu KN 2926 20 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky se zrušuje a řízení týkající se tohoto dovozu se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. února 2014.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) N o 135/2014 DU CONSEIL
du 11 février 2014
abrogeant le droit antidumping sur les importations de dicyandiamide originaire de la République populaire de Chine à l’issue d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures effectué en vertu de l’article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1225/2009
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9 ainsi que son article 11, paragraphes 2 et 6,
vu la proposition de la Commission européenne présentée après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Mesures en vigueur
(1)
Le Conseil, à la suite d’une enquête antidumping (ci-après dénommée «enquête initiale»), a institué, par le règlement (CE) no 1331/2007 (2), un droit antidumping définitif sur les importations de 1-cyanoguanidine (dicyandiamide) originaire de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «Chine» ou «pays concerné») (ci-après dénommé «mesures antidumping définitives»). Les mesures se présentaient sous la forme d’un droit ad valorem de 49,1 %.
1.2. Demande de réexamen au titre de l’expiration des mesures
(2)
À la suite de la publication d’un avis d’expiration prochaine des mesures antidumping définitives en vigueur (3), la Commission a reçu, le 14 août 2012, une demande d’ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration de ces mesures, en application de l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base. La demande a été déposée par AlzChem AG (ci-après dénommé «requérant»), entreprise représentant 100 % de la production totale de dicyandiamide réalisée dans l’Union.
(3)
La demande faisait valoir que l’expiration des mesures antidumping définitives entraînerait probablement la continuation du dumping et la réapparition du préjudice causé à l’industrie de l’Union.
1.3. Ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures
(4)
Ayant déterminé, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour ouvrir un réexamen au titre de l’expiration des mesures, la Commission a annoncé, le 15 novembre 2012, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (4) (ci-après dénommé «avis d’ouverture»), l’ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
1.4. Enquête
1.4.1. Période d’enquête de réexamen et période considérée
(5)
L’enquête relative à la continuation du dumping a couvert la période comprise entre le 1er octobre 2011 et le 30 septembre 2012 (ci-après dénommée «période d’enquête de réexamen» ou «PER»). L’analyse des tendances utiles à l’évaluation de la probabilité d’une réapparition du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 2009 à la fin de la PER (ci-après dénommée «période considérée»).
(6)
Après la communication des conclusions finales, le requérant a fait valoir que la période considérée aurait dû débuter en 2008, le choix de 2009 compromettant la représentativité des conclusions. Il convient en premier lieu de rappeler que la Commission dispose d’un large pouvoir d’appréciation pour déterminer la période à prendre en considération aux fins de l’examen du préjudice. En second lieu, cet argument a été avancé par le requérant à un stade trop tardif de la procédure pour qu’il soit possible de modifier la période considérée. La délimitation de cette période a été annoncée à un stade précoce de la procédure, sans que le requérant la conteste à ce moment-là. Elle ne saurait être rectifiée aussi tardivement, pour des raisons pratiques et parce qu’une telle modification apportée en vertu des éléments de preuve recueillis compromettrait la conduite impartiale de l’enquête. Cet argument a donc été rejeté.
1.4.2. Parties concernées par l’enquête
(7)
La Commission a officiellement informé le requérant, les producteurs-exportateurs dans le pays concerné, les importateurs indépendants, les utilisateurs de l’Union notoirement concernés et les représentants du pays exportateur de l’ouverture du réexamen au titre de l’expiration. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(8)
Compte tenu du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs dans le pays concerné et d’importateurs indépendants, il a été jugé approprié, conformément à l’article 17 du règlement de base, d’examiner s’il était opportun d’utiliser un échantillon. Afin de permettre à la Commission de prendre une décision en la matière et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, les parties susvisées ont été invitées, conformément à l’article 17 du règlement de base, à se faire connaître dans un délai de quinze jours à compter de l’ouverture du réexamen et à fournir à la Commission les informations demandées dans l’avis d’ouverture.
(9)
Douze producteurs-exportateurs connus ont été contactés en Chine. Étant donné qu’un seul d’entre eux a transmis les informations sollicitées, il n’a pas été nécessaire de sélectionner un échantillon de producteurs-exportateurs.
(10)
En ce qui concerne les importateurs, dix importateurs de dicyandiamide indépendants dans l’Union ont été identifiés et ont été invités à fournir des informations en vue de la constitution d’un échantillon. Seuls deux d’entre eux se sont manifestés et ont accepté de coopérer dans le cadre du présent réexamen. Par conséquent, aucun échantillonnage n’a été nécessaire pour les importateurs indépendants.
(11)
La Commission a envoyé des questionnaires à toutes les parties notoirement concernées et à celles qui s’étaient fait connaître dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Elle a reçu des réponses du producteur de l’Union, du producteur-exportateur chinois ayant coopéré, de deux importateurs indépendants, ainsi que d’un utilisateur de l’Union.
(12)
Des observations supplémentaires ont été reçues de la part de deux importateurs/négociants indépendants et de trois utilisateurs de l’Union.
(13)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer, d’une part, la probabilité d’une continuation du dumping et de la réapparition du préjudice en résultant et, d’autre part, l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des parties intéressées suivantes:
a)
producteur de l’Union:
-
AlzChem AG, Trostberg, Allemagne;
b)
producteur-exportateur en Chine:
-
Ningxia Jiafeng Chemicals Co., Ltd Shizuishan, Chine;
c)
importateur indépendant dans l’Union:
-
Helm AG, Hambourg, Allemagne;
d)
utilisateur de l’Union:
-
Merck Santé SAS, Lyon, France.
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(14)
Le produit concerné par le présent réexamen est le même que celui qui a fait l’objet de l’enquête initiale, à savoir le 1-cyanoguanidine (dicyandiamide) (ci-après dénommé «DCD») originaire de la Chine (ci-après dénommé «produit concerné»), qui relève actuellement du code NC 2926 20 00. Il est produit en plusieurs étapes à partir de la chaux vive et du noir de carbone. Il s’agit d’une substance solide se présentant sous la forme d’une poudre fine blanche et cristalline, généralement sans odeur.
(15)
Le DCD est habituellement utilisé comme substance intermédiaire pour produire une vaste gamme d’autres produits chimiques intermédiaires, tels que des produits pharmaceutiques, dans différentes applications industrielles - eau, pâte à papier, textiles, cuir - ainsi que dans divers domaines d’applications époxy. C’est un élément clé de la chaîne azote-carbone-azote (ACA) avec des produits finaux destinés à des segments de niche tels que le nitrate de guanidine et d’autres produits dérivés ACA.
(16)
La plupart du DCD vendu sur le marché de l’Union est de qualité standard. Seule une petite partie est composée de particules de taille plus réduite (désignées sous le terme «micro DCD»). Le producteur-exportateur chinois ayant coopéré n’a fourni de données que sur le type de DCD standard.
2.2. Produit similaire
(17)
Un utilisateur a émis des doutes quant au fait que le DCD de l’Union et le DCD chinois soient des produits similaires, arguant du fait que le type de DCD standard produit par l’industrie de l’Union serait de meilleure qualité que celui produit par les producteurs exportateurs chinois. Il a notamment fait valoir que la teneur en eau du DCD chinois était nettement plus élevée et plus variable que la teneur en eau du DCD produit dans l’Union. En outre, le DCD chinois contiendrait davantage d’impuretés.
(18)
Comme l’enquête initiale, la nouvelle enquête a établi que s’il existait certaines différences de qualité, celles-ci ne pouvaient être quantifiées et, de plus, ne modifiaient pas les caractéristiques chimiques, physiques et techniques de base du DCD produit et vendu dans l’Union par l’industrie de l’Union et du produit concerné, lesquels sont considérés comme similaires et faisant l’objet des mêmes utilisations finales.
(19)
Un autre utilisateur a fait valoir que le micro DCD devrait être exclu du champ d’application des mesures antidumping, en raison de ses prétendues différences avec le DCD standard du point de vue des caractéristiques physiques, des utilisations finales et des prix.
(20)
L’enquête a toutefois montré que ces deux types de DCD présentaient les mêmes caractéristiques chimiques, physiques et techniques de base. Le traitement ultérieur appliqué au DCD standard pour produire du micro DCD consiste en un simple procédé physique (broyage), mais ne comporte aucun traitement chimique. De plus, bien que les prix du micro DCD soient supérieurs à ceux du DCD standard, les deux types sont destinés aux mêmes utilisations finales fondamentales et sont normalement interchangeables.
(21)
L’enquête a confirmé, comme l’enquête initiale, que le produit concerné et les produits fabriqués et commercialisés sur le marché intérieur de la Chine, d’une part, et les produits fabriqués et commercialisés dans l’Union par le producteur de l’Union, d’autre part, présentaient les mêmes caractéristiques physiques et techniques de base, étaient destinés aux mêmes usages, et constituaient donc des produits similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. PROBABILITÉ DE CONTINUATION DU DUMPING
3.1. Remarques préliminaires
(22)
Conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il a été examiné si l’expiration des mesures en vigueur risquait d’entraîner une continuation du dumping.
(23)
Ainsi que le précise le considérant 9, dans la mesure où une seule société a coopéré, il n’a pas été nécessaire de sélectionner un échantillon de producteurs-exportateurs en Chine. Cette entreprise représentait plus de 35 % des importations du produit concerné de la Chine dans l’Union au cours de la période d’enquête de réexamen. Elle n’a pas exporté au cours de la période d’enquête initiale et, partant, n’a pas coopéré à l’enquête initiale.
3.2. Dumping des importations pendant la PER
3.2.1. Pays analogue
(24)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale devait être déterminée sur la base des prix ou de la valeur construite dans un pays tiers à économie de marché approprié (ci-après dénommé «pays analogue»), ou du prix pratiqué à partir d’un tel pays tiers à destination d’autres pays, y compris l’Union, ou encore, lorsque cela n’est pas possible, sur toute autre base raisonnable, y compris le prix effectivement payé ou à payer dans l’Union pour le produit similaire, dûment ajusté, si nécessaire, afin d’y inclure une marge bénéficiaire raisonnable.
(25)
En l’absence de production du produit concerné en dehors de l’Union et de la Chine, la Commission a indiqué, dans l’avis d’ouverture, son intention de fonder la valeur normale sur les prix effectivement payés ou à payer dans l’Union pour le produit similaire, comme elle l’avait fait au cours de l’enquête initiale.
(26)
Le produit similaire a été vendu par l’industrie de l’Union dans des quantités représentatives. Toutefois, l’industrie de l’Union a vendu le produit à perte sur le marché intérieur, tout en approchant du seuil de rentabilité. En conséquence, la valeur normale a été fondée sur les coûts de fabrication de l’industrie de l’Union majorés d’un montant raisonnable pour les frais de vente, frais généraux et administratifs, ainsi que les bénéfices. Les frais de vente, frais généraux et administratifs et les bénéfices ont été déterminés selon la même méthode que lors de l’enquête initiale. En application de l’article 11, paragraphe 9, les coûts de fabrication de l’industrie de l’Union ont été ajustés pour compenser les surcoûts de transport dus à la séparation physique entre les unités de production, à l’absence d’accès direct aux matières premières qui doivent être transportées depuis des sites de production éloignés et à l’élimination du sous-produit (chaux noire). Ces ajustements avaient également été apportés lors de l’enquête initiale.
3.2.2. Prix à l’exportation
(27)
Toutes les ventes à l’exportation vers l’Union réalisées par le producteur-exportateur ayant coopéré ont été effectuées directement auprès de clients indépendants établis dans l’Union. Conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, le prix à l’exportation a été établi sur la base des prix effectivement payés ou à payer.
3.2.3. Comparaison
(28)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été réalisée au niveau départ usine.
(29)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation du producteur-exportateur ayant coopéré, et conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, de certaines différences de coûts en matière de transport, d’assurance, de taxes et de crédit qui ont influencé les prix et leur comparabilité.
3.2.4. Marge de dumping
(30)
Ainsi que le prévoit l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la marge de dumping a été établie sur la base d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré.
(31)
Dans le cas du producteur-exportateur ayant coopéré, cette comparaison a révélé l’existence d’un dumping, toutefois nettement inférieur au niveau de dumping mis en évidence lors de l’enquête initiale.
3.3. Évolution des importations en cas d’abrogation des mesures
3.3.1. Remarque préliminaire
(32)
Une fois constatée l’existence d’un dumping au cours de la PER, la probabilité d’une continuation du dumping en cas de levée des mesures a été examinée et les éléments suivants ont été analysés: les capacités de production et les capacités inutilisées en Chine, le volume et le prix des importations en provenance de la Chine faisant l’objet d’un dumping, ainsi que l’attrait que présente le marché de l’Union pour les importations en provenance de la Chine.
(33)
À cet égard, il convient de noter que le producteur-exportateur ayant coopéré représentait plus de 30 % de la capacité de production totale de la Chine pendant la PER.
3.3.2. Capacités de production et capacités inutilisées par les producteurs chinois
(34)
Étant donné le peu d’informations publiques disponibles au sujet de l’industrie chinoise du DCD, les conclusions relatives aux capacités inutilisées se sont fondées essentiellement sur les informations contenues dans la demande de réexamen et sur les informations obtenues auprès de l’unique producteur ayant coopéré; elles ont été recoupées, dans la mesure du possible, par des informations publiques.
(35)
Au vu de ces éléments, il est estimé que la capacité totale installée en Chine a augmenté entre 2007 et 2012. La production effective au cours de la PER n’a toutefois pas dépassé 80 000 tonnes, ce qui indique qu’il reste peut-être des capacités inutilisées. Au cours de la PER, la capacité installée en Chine excédait la demande mondiale de DCD et les capacités inutilisées représentaient peut-être davantage que la consommation totale de l’Union, alors que la consommation intérieure en Chine au cours de cette même période n’a été que de 40 000 tonnes, soit la moitié de la production chinoise réelle.
(36)
En ce qui concerne les capacités inutilisées, les informations recueillies sur le terrain lors de l’enquête montrent que le seul producteur ayant coopéré, qui représentait plus de 20 % de la capacité totale installée en Chine en 2012, a déjà obtenu l’autorisation d’augmenter ses capacités de 50 % en 2014. Ces nouvelles capacités devraient entre autres profiter aux processus de production dudit producteur (usage captif du DCD) et au marché intérieur chinois, qui a absorbé environ la moitié de la production de DCD de l’unique producteur ayant coopéré au cours de la PER. Les informations recueillies auprès de ce producteur ont montré que les futurs investissements dans les capacités serviraient notamment à approvisionner le marché intérieur chinois, qui est vaste et connaît un développement rapide.
(37)
La Chine est donc en mesure de produire de grandes quantités destinées à l’exportation, car rien n’indique que son marché intérieur puisse absorber l’ensemble des capacités inutilisées.
3.3.3. Volume et prix des importations en provenance de la Chine faisant l’objet d’un dumping
(38)
Selon Eurostat et les données vérifiées relatives aux importations, le volume des importations en provenance de la Chine a fortement chuté après l’introduction des mesures, en 2007, et a recommencé à augmenter légèrement entre 2009 et la fin de la PER, mais sans jamais renouer avec le niveau de 2007. Cette évolution s’observe également en ce qui concerne la part de marché des importations chinoises, qui est passée de 40-45 % en 2007 à 10-15 % en 2009, avant de retrouver un niveau de 15-20 % à la fin de la période d’enquête de réexamen, malgré une hausse des prix chinois de 73 %.
3.3.4. Attrait du marché de l’Union
(39)
Le marché de l’Union est relativement vaste, puisqu’il représente environ 18 % de la consommation mondiale de DCD; pour autant, il n’est pas le marché le plus attrayant ni le seul marché attrayant du point de vue des segments et prix de vente (voir le considérant 74). Selon les informations disponibles, en effet, les producteurs chinois s’attendent à une hausse de la demande de la part de l’industrie pharmaceutique, par exemple en Inde, laquelle utilise le DCD notamment pour la production de médicaments antidiabétiques (metformine). Cette nouvelle demande pourrait être suffisante pour absorber une grande partie des capacités inutilisées en Chine. Compte tenu de ce qui précède, le marché de l’Union ne peut être considéré comme le seul marché attrayant pour les exportateurs chinois.
3.3.5. Conclusion sur la probabilité de continuation du dumping
(40)
L’enquête a confirmé que les importations en provenance de la Chine avaient continué à entrer sur le marché de l’Union à des prix faisant l’objet d’un dumping pendant la période d’enquête de réexamen. Compte tenu de la poursuite du dumping, du fait que la taille du marché de l’Union rendait celui-ci très attractif pour les exportateurs chinois par le passé, et en raison des capacités inutilisées en Chine qui excèdent la consommation totale de l’Union, il peut être conclu qu’il est probable que le dumping se poursuive en cas d’abrogation des mesures. Il convient toutefois de noter que le niveau actuel de dumping est sensiblement inférieur à celui établi lors de l’enquête initiale.
4. SITUATION SUR LE MARCHÉ DE L’UNION
4.1. Remarque préliminaire
(41)
Pour des raisons de confidentialité liées au fait que l’analyse ne concerne qu’une seule société, la plupart des indicateurs sont présentés sous forme d’indices ou de fourchettes.
4.2. Industrie de l’Union
(42)
Le DCD fabriqué par le producteur de l’Union AlzChem AG représente 100 % de la production de l’Union. Il est dès lors considéré que l’entreprise AlzChem AG constitue l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base.
4.3. Consommation sur le marché de l’Union
(43)
La consommation de l’Union a été déterminée à partir du volume des ventes non captives réalisées par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union et des données d’Eurostat relatives aux importations, recoupées avec d’autres sources statistiques. Au cours de la période considérée, elle a évolué comme suit.
Tableau 1
2009
2010
2011
PER
Consommation de l’Union (en tonnes)
11 042
13 712
14 338
14 146
Indice (2009 = 100)
100
124
130
128
(44)
Outre la consommation sur le marché libre présentée ci-dessus, il convient de noter qu’au cours de la période considérée, l’usage captif du DCD par l’industrie de l’Union a représenté entre 10 % et 20 % de la production de l’Union et a évolué comme suit:
Tableau 2
2009
2010
2011
PER
Usage captif - Index 2009 = 100
100
123
124
127
4.4. Importations en provenance de la Chine dans l’Union
(45)
Un seul exportateur ayant coopéré à l’enquête, les données d’Eurostat ont été considérées comme la meilleure source d’information pour les volumes et les prix des importations. Ces données portent sur l’Union européenne-27 et ont été recoupées avec d’autres sources telles que les statistiques d’exportation chinoises, la base de données constituée en application de l’article 14, paragraphe 6, et les données de l’importateur et de l’utilisateur ayant coopéré.
(46)
Les livraisons de DCD en provenance de la Chine ont été importées sous deux régimes douaniers. Sous le régime normal, tant le droit de douane normal que le droit antidumping devaient être acquittés. Sous le régime du perfectionnement actif, aucun de ces droits n’était exigible, car le DCD servait à la fabrication de produits en aval qui étaient exportés hors de l’Union. Comme le montre le tableau ci-après, le régime du perfectionnement actif concernait environ deux tiers des importations pendant la PER.
4.4.1. Volume et part de marché
(47)
À la suite de l’institution des mesures antidumping en 2007, le volume des importations en provenance de la Chine a diminué de manière significative. Leur part de marché globale représentait environ 15 à 20 % pendant la PER. Nonobstant cela, au cours de la période considérée, le volume des importations chinoises effectuées sous le régime douanier normal a fluctué, tandis que celles relevant du régime du perfectionnement actif ont plus que doublé. Si l’on considère les deux régimes, le volume des importations a augmenté au cours de la période, mais reste encore largement inférieur aux niveaux constatés avant l’institution des mesures (plus de 6 000 tonnes).
Tableau 3
Importations en provenance de la Chine
2009
2010
2011
PER
Volume des importations - régime normal (en tonnes)
881
1 251
1 781
730
Indice (2009 = 100)
100
142
202
83
Part de marché
5-10 %
5-10 %
10-15 %
5-10 %
Prix moyen à l’importation - régime normal (en EUR/tonne)
1 218
1 267
1 826
2 101
Prix moyen à l’importation - régime du perfectionnement actif (en EUR/tonne)
1 677
1 463
1 674
2 069
Volume des importations - régime du perfectionnement actif (en tonnes)
676
984
654
1 467
Indice (2009 = 100)
100
146
97
217
Part de marché - tous régimes confondus
10-15 %
15-20 %
15-20 %
15-20 %
4.4.2. Prix
(48)
Comme l’illustre le tableau ci-dessus, les prix des importations chinoises ont augmenté de manière substantielle au cours de la période considérée.
(49)
L’industrie de l’Union a fait valoir que l’évolution des prix ne saurait s’expliquer par l’évolution des prix des principaux facteurs de coût, c’est-à-dire les matières premières et l’énergie. Elle n’a toutefois fourni aucune autre explication ou aucun élément de preuve concluant à l’appui de cette affirmation.
4.4.3. Sous-cotation des prix
(50)
Aux fins de l’analyse de la sous-cotation des prix, les prix de vente moyens pondérés de l’industrie de l’Union à des clients indépendants sur le marché de l’Union ont été comparés aux prix caf moyens pondérés des importations en provenance de la Chine (pour le DCD standard uniquement). Les prix de vente de l’industrie de l’Union ont été ajustés au niveau départ usine, notamment en ce qui concerne les frais de livraison et les commissions. Les prix caf des exportations de la Chine ont été fournis par Eurostat et recoupés par les chiffres de la base de données constituée en application de l’article 14, paragraphe 6; en ont été exclues les importations sous le régime du perfectionnement actif. Ces prix caf ont été ajustés de manière à couvrir les coûts liés aux opérations de dédouanement, à savoir les droits de douane et les coûts postérieurs à l’importation. La sous-cotation, en ce qui concerne les importations soumises au régime du perfectionnement actif, est analysée au considérant 83.
(51)
La comparaison a montré que, pendant la période d’enquête de réexamen, les prix pratiqués dans le cadre des importations du produit concerné n’étaient pas inférieurs à ceux affichés par l’industrie de l’Union.
4.5. Importations dans l’Union en provenance d’autres pays tiers
(52)
Aucune importation significative en provenance d’autres pays tiers n’a eu lieu.
(53)
Au cours de la période considérée, le volume des importations en provenance des États-Unis n’a jamais représenté une part de marché supérieure à 2 %. L’enquête a révélé que ces importations portaient en réalité sur du DCD standard produit initialement en Chine, puis micronisé aux États-Unis.
Tableau 4
Importations en provenance des États-Unis
2009
2010
2011
PER
Volume des importations (en tonnes)
192
237
282
255
Indice (2009 = 100)
100
123
147
133
Part de marché
0-2 %
0-2 %
0-2 %
0-2 %
4.6. Situation économique de l’industrie de l’Union
(54)
En vertu de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l’examen de l’incidence des importations faisant l’objet d’un dumping sur l’industrie de l’Union a comporté une évaluation de tous les facteurs et indices économiques pertinents ayant influé sur la situation de cette industrie pendant la période considérée.
4.6.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(55)
L’industrie de l’Union dispose d’une chaîne de production intégrée englobant non seulement le DCD, mais aussi ses produits en amont et en aval. Depuis 2009, la capacité de production de l’Union pour le DCD n’a pas évolué. Au cours de la période considérée, le producteur de l’Union a augmenté sa production, principalement en raison de la hausse de la demande sur le marché de l’Union, comme le montre le tableau 1 ci-dessus. Depuis 2010, il tend à produire à pleine capacité. Tel n’était pas le cas en 2009, année où la production et les ventes ont été touchées par la crise financière.
Tableau 5
2009
2010
2011
PER
Production - Indice (2009 = 100)
100
115
113
109
Capacités de production - Indice (2009 = 100)
100
100
100
100
Utilisation des capacités
86,9 %
100,2 %
98,2 %
95,2 %
4.6.2. Stocks
(56)
Le producteur de l’Union a conservé un stock limité tout au long de la période considérée, facteur qui n’a pas été jugé important dans l’appréciation de la situation de l’industrie de l’Union.
Tableau 6
2009
2010
2011
PER
Stocks - Indice (2009 = 100)
100
73
88
49
4.6.3. Volume des ventes, parts de marché et prix unitaires moyens dans l’Union
(57)
Les ventes réalisées par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union auprès de clients indépendants ont augmenté de 26 % au cours de la période considérée, tandis que les prix à la vente se sont accrus de 7 %.
(58)
Grâce à la hausse de la consommation dont témoigne le tableau 1, l’industrie de l’Union est parvenue à augmenter ses ventes dans l’Union et y a conservé une part de marché non négligeable.
Tableau 7
2009
2010
2011
PER
Volume des ventes - Indice (2009 = 100)
100
121
125
126
Part de marché
80-85 %
80-85 %
80-85 %
80-85 %
Prix de vente - Indice (2009 = 100)
100
95
98
107
4.6.4. Rentabilité et flux de liquidités
(59)
Au cours de la période considérée, l’industrie de l’Union a vu sa rentabilité s’améliorer de manière significative, puisqu’elle a pu accroître son volume de ventes et ses prix de vente sur le marché de l’Union à des clients indépendants. Cette nette amélioration de la rentabilité est plus prononcée encore par comparaison avec la situation lourdement déficitaire de l’industrie au cours de la période d’enquête initiale (de - 20 % à - 30 %).
Tableau 8
2009
2010
2011
PER
Rentabilité
de - 10 % à 0 %
de - 10 % à 0 %
de - 10 % à 0 %
de - 5 % à 0 %
(60)
En comparaison, la rentabilité des transactions captives était bonne.
(61)
Au cours de la période considérée, le flux de liquidités a toujours été négatif, excepté pendant la période d’enquête de réexamen, suivant en cela l’évolution de la rentabilité globale.
Tableau 9
2009
2010
2011
PER
Flux de liquidités - Indice (2009 = 100)
- 100
-84
- 229
174
4.6.5. Investissements, rendement des investissements et aptitude à mobiliser des capitaux
(62)
Au cours de la période considérée, l’industrie de l’Union a investi pour entretenir et optimiser ses équipements de production. En 2009, elle a réalisé de nouveaux investissements de grande ampleur en lien avec le micro DCD.
Tableau 10
2009
2010
2011
PER
Investissements - Indice (2009 = 100)
100
50
65
37
(63)
Le rendement des investissements au cours de la période considérée est resté négatif, conformément à l’évolution de la rentabilité décrite ci-dessus.
Tableau 11
2009
2010
2011
PER
Rendement des investissements - Index (2009 = 100)
- 100
-63
-62
-10
(64)
L’industrie de l’Union n’a pas signalé avoir rencontré des difficultés pour lever des capitaux au cours de la période considérée.
4.6.6. Emploi, productivité, croissance et salaires
(65)
Les investissements réalisés au cours de la période considérée ont contribué à la hausse du nombre de travailleurs qualifiés. Le salaire moyen a augmenté de 15 % pendant la période considérée.
(66)
La hausse de l’emploi et de la productivité traduit l’augmentation de la production en 2010.
Tableau 12
2009
2010
2011
PER
Nombre de salariés - Indice (2009 = 100)
100
107
104
105
Productivité (en tonnes par salarié) - Indice (2009 = 100)
100
108
108
105
Coût de la main-d’œuvre par salarié - Indice (2009 = 100)
100
112
113
115
4.6.7. Ampleur du dumping et rétablissement à la suite des pratiques antérieures de dumping
(67)
Le dumping a continué pendant la période d’enquête de réexamen, ainsi qu’il est expliqué au point 3.2 ci-dessus.
(68)
L’influence de la marge de dumping effective sur l’industrie de l’Union, compte tenu du volume des importations faisant l’objet de dumping en provenance de la Chine, ne peut être considérée comme étant très élevée. Par rapport à l’enquête initiale, l’industrie de l’Union a vu sa situation s’améliorer de manière significative. Elle est en voie de rétablissement à la suite des pratiques de dumping antérieures, notamment du point de vue de sa rentabilité, de ses ventes et de sa part de marché.
4.6.8. Conclusion
(69)
Si certaines des évolutions positives susmentionnées sont relativement récentes, il est considéré que la situation de l’industrie de l’Union s’est améliorée de façon significative au cours de la période considérée. Tous les indicateurs financiers étaient positifs ou presque positifs à la fin de la période d’enquête de réexamen.
(70)
L’institution des mesures antidumping, en 2007, a permis à l’industrie de l’Union de se remettre progressivement des effets préjudiciables des pratiques de dumping et de continuer à exploiter son potentiel sur le marché de l’Union et dans les pays tiers. Le fait que l’industrie de l’Union ait tiré profit de ces mesures est illustré, pour l’essentiel, par ses niveaux de production élevés, l’utilisation de ses capacités, ainsi que l’augmentation de ses prix de vente et de sa rentabilité. Au cours de la PER, aucun préjudice important résultant des importations en provenance de la Chine n’a été constaté.
(71)
Après la communication des conclusions, le requérant a fait valoir que l’évolution positive de certains indicateurs de préjudice au cours de l’enquête initiale n’avait pas empêché la Commission de confirmer alors l’existence d’un préjudice important. Cet argument doit être rejeté. Le règlement (CE) no 1331/2007 constituait une réponse à une situation différente, dans laquelle la rentabilité de l’industrie de l’Union était moindre. En outre, il n’y a rien de commun entre un réexamen au titre de l’expiration de mesures et une enquête au titre de l’article 5 du règlement de base. Si la seconde consiste à examiner si des pratiques de dumping sont source de préjudice pour l’industrie nationale, la première est une opération tournée vers l’avenir qui analyse l’évolution probable après l’expiration des mesures.
5. PROBABILITÉ D’UNE RÉAPPARITION DU PRÉJUDICE
(72)
Il ressort de ce qui précède que l’industrie de l’Union n’a pas subi de préjudice important au cours de la PER. Conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il a été examiné si l’expiration des mesures en vigueur risquait de donner lieu à une réapparition du préjudice.
5.1. Incidence des capacités inutilisées en Chine
(73)
L’enquête a révélé qu’il existait en Chine de vastes capacités de production (voir les considérants 34 à 37). Toutefois, il n’y a aucune raison valable de conclure que ces capacités pourraient se traduire par des importations significatives dans l’Union.
(74)
Le marché de l’Union n’est qu’un débouché parmi beaucoup d’autres pour les producteurs-exportateurs chinois. Du point de vue des prix, les données provenant de l’industrie de l’Union, du producteur-exportateur chinois ayant coopéré et des statistiques d’exportation chinoises ont confirmé que plusieurs marchés tiers étaient au moins aussi attrayants que celui de l’Union.
(75)
En ce qui concerne les ventes à l’exportation de l’industrie de l’Union, elles se sont souvent faites à des prix plus élevés que les ventes effectuées au sein de l’Union. Après communication des conclusions, le requérant a affirmé que ses prix à l’exportation plus élevés n’avaient aucun lien avec l’attrait relatif de ces marchés, mais s’expliquaient plutôt par le fait que les ventes ne portaient que sur de faibles volumes. Il convient de rejeter cet argument car le volume total des ventes de l’industrie de l’Union vers les marchés à l’exportation est demeuré significatif au cours de la PER (entre 20 % et 30 % de la production de l’industrie de l’Union). De plus, il n’a pas été prouvé que les ventes aux clients portaient sur des volumes réellement plus faibles.
(76)
Les statistiques relatives aux prix chinois à l’exportation du DCD vers les différents marchés ne font pas non plus ressortir un attrait particulier du marché de l’Union par rapport aux autres marchés d’exportation. Il existait déjà des capacités inutilisées substantielles au cours de la PER, mais elles ne se sont pas traduites par une politique des prix préjudiciable de la part des exportateurs chinois. En l’espèce, la poursuite de l’augmentation des capacités inutilisées ne laisse pas présager une réapparition du préjudice. L’Inde constitue de loin le plus grand marché au monde pour le DCD. Les statistiques d’exportation chinoises montrent que le volume des ventes de la Chine à l’Union n’a représenté que 10 % du volume de ses ventes à l’Inde et que les prix de vente moyens, par tonne, de la Chine à l’Union étaient équivalents à ceux qu’elle pratiquait vis-à-vis de l’Inde. En d’autres termes, les prix en vigueur sur le marché important que constitue l’Inde (lesquels ont augmenté de 65 % en moyenne sur la période considérée) sont aussi attractifs pour les producteurs de DCD. Rien n’indique que les capacités inutilisées en Chine se traduiront par des importations importantes dans l’Union. Pour l’heure, il faut s’attendre à ce qu’une partie au moins de ces capacités inutilisées ne soit pas mobilisée dans un avenir proche. Cette conclusion s’appuie sur les évolutions antérieures, car les données communiquées par le requérant indiquent que, si la Chine a augmenté ses capacités de quelque 50 % entre 2008 et la PER, sa production ne s’est accrue que de 20 % environ. Les projections établies par le requérant jusqu’en 2016 montrent que les capacités chinoises resteront nettement supérieures à la demande mondiale et demeureront donc inexploitées dans un premier temps. Les capacités de production inutilisées à l’échelle du pays sont moins importantes lorsque les projections sont calculées sur la base des données relatives aux ventes du producteur-exportateur chinois ayant coopéré. En tout état de cause, le fait que, contrairement à la production de l’Union (voir le considérant 55), la production chinoise de DCD ne s’inscrive pas dans une chaîne de production pleinement intégrée signifie aussi qu’il est moins coûteux de laisser des capacités inexploitées.
(77)
Par ailleurs, la demande croissante émanant, notamment, de l’industrie pharmaceutique de pays tels que l’Inde (voir le considérant 39) pourra probablement absorber une part supplémentaire des surcapacités chinoises. L’enquête a, de plus, permis de conclure que les produits d’AlzChem issus du DCD paraissaient plus attrayants aux utilisateurs de l’Union, notamment pour des raisons d’emplacement géographique et de fiabilité de l’approvisionnement. Cela confère au requérant un certain avantage sur les producteurs chinois vis-à-vis des utilisateurs importants de l’Union qui achètent des quantités importantes de DCD. Compte tenu de ce contexte, les vastes capacités de production chinoises ne constituent donc pas, en elles-mêmes, une raison suffisante pour conclure qu’il existe une probabilité de réapparition du préjudice. Le simple fait que l’industrie de l’Union ait perdu des parts de la capacité mondiale de production ne saurait infirmer cette conclusion.
5.2. Incidence de l’évolution prévue de la croissance du marché
(78)
Plusieurs parties ont indiqué qu’une forte croissance du marché mondial du DCD était à attendre, principalement du fait d’applications connues de longue date dans l’industrie pharmaceutique et le secteur agricole. Cela tient à l’augmentation de la production de médicaments antidiabétiques, principalement en Inde. Cette croissance est déjà annoncée par la hausse de la consommation de l’Union présentée dans le tableau 1 ci-dessus.
(79)
En ce qui concerne le marché de l’Union, la croissance devrait également se poursuivre, mais dans une moindre mesure. En effet, un important fabricant de produits pharmaceutiques qui vend au niveau mondial est basé dans l’Union.
(80)
Après la communication des conclusions, le requérant a contesté l’ampleur de cette croissance. Ses observations sur ce point sont cependant contradictoires, et plusieurs sources témoignent d’une forte demande émanant de l’Union et d’une croissance mondiale significative. Les données relatives aux ventes fournies par le producteur-exportateur chinois ayant coopéré indiquent une augmentation rapide de la consommation sur le marché intérieur chinois. Dès lors, aucun élément du dossier ne pouvait établir le bien-fondé de la réclamation du requérant selon laquelle la demande stagne ou est amenée à stagner.
(81)
Après communication des conclusions, le requérant a également souligné qu’il avait perdu des volumes de ventes et des parts de marché sur les marchés extérieurs à l’Union. À cet égard, il convient de noter que l’industrie de l’Union a tourné pratiquement à pleine capacité avec des stocks négligeables, tandis que la consommation de DCD dans l’Union continuait d’augmenter. Par conséquent, si l’industrie de l’Union n’a pas su tirer pleinement parti de la croissance des autres marchés, c’est avant tout parce qu’elle a choisi de se concentrer davantage sur le marché de l’Union sans accroître substantiellement sa capacité de production. La situation pourrait toutefois changer si ses projets d’expansion se concrétisaient. Même si le volume des importations de DCD chinois dans l’Union augmentait à court terme, il est permis de penser que cette évolution n’entraînerait pas automatiquement la réapparition du préjudice. L’industrie de l’Union, à l’instar des producteurs chinois, continuera à bénéficier de l’augmentation de la demande mondiale.
(82)
À cet égard, comme indiqué précédemment, le producteur de l’Union est très bien noté sur le marché et semble être le fournisseur privilégié de plusieurs grands clients, du moins pour certaines applications du DCD. Au vu de la qualité et de la fiabilité de ses produits issus du DCD dans l’Union, il sera en mesure d’obtenir des contrats importants avec les principaux clients de l’Union et cette situation devrait perdurer, que les mesures soient abrogées ou non. Après la communication des conclusions, un important utilisateur de l’Union a affirmé qu’il continuerait à se procurer le produit visé par la procédure auprès de l’industrie de l’Union, même en cas d’abrogation des mesures antidumping.
5.3. Autres considérations
(83)
Comme cela est indiqué aux considérants 50 et 51, les prix des importations chinoises n’étaient pas inférieurs aux prix de l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête de réexamen. Aucune sous-cotation n’était à constater dans le cas du régime normal (un tiers environ des volumes d’importations). Un très faible niveau de sous-cotation a été enregistré au moment où le régime du perfectionnement actif était également pris en compte (les deux tiers restants des importations au cours de la PER). Cette situation différait de la sous-cotation notable constatée lors de l’enquête initiale et s’explique par une augmentation générale et progressive (quoique non régulière) des prix à l’importation après l’institution des mesures. De fait, le prix caf frontière de l’Union des importations en provenance de la Chine a augmenté de 73 % entre 2009 et la fin de la PER.
(84)
L’industrie de l’Union a montré qu’elle demeurait compétitive, même en l’absence de mesures, compte tenu de ses exportations substantielles (20 % à 30 % de sa production au cours de la PER) vers des pays tiers où aucune mesure n’était en vigueur et où elle devait faire face à la concurrence chinoise sans le soutien des mesures antidumping. La baisse du volume des exportations représentée ci-dessous doit être considérée conjointement avec l’augmentation du volume des ventes à l’Union et les capacités de production inchangées de l’industrie de l’Union, qui étaient, en principe, pleinement exploitées.
Tableau 13
2009
2010
2011
PER
Volume des exportations - Indice (2009 = 100)
100
105
80
77
Prix à l’exportation (indépendants) - Indice (2009 = 100)
100
100
109
125
(85)
Les prix des importations chinoises pendant les huit mois qui ont suivi la PER ont également été analysés, à la demande de l’industrie de l’Union. Cette dernière a fait valoir que la forte pression sur les prix causée par les importations chinoises était réapparue peu de temps après la fin de la période d’enquête de réexamen. Sur la base de l’article 6, paragraphe 1, du règlement de base, en liaison avec l’article 11, paragraphe 5, les renseignements relatifs à une période postérieure à la PER ne sont normalement pas pris en compte. Toutefois, même si ces informations avaient dû être prises en compte, il n’aurait pas été possible d’en tirer des conclusions, dans la mesure où il n’est pas certain que cette évolution des prix, si elle se confirmait, présenterait un caractère durable. Ainsi, bien que les prix aient baissé entre la fin de la PER et le mois de mai 2013, ils ont augmenté de 10 % en juin 2013. Après la période d’enquête de réexamen, ces prix étaient encore nettement plus élevés que ceux observés lors de l’enquête initiale; en conséquence, il est peu probable qu’ils puissent, à court terme, compromettre réellement la situation actuelle de l’industrie de l’Union, qui ne souffre d’aucun préjudice important.
(86)
Enfin, rien n’indique que l’abrogation des mesures aurait une incidence sur les prix du marché à court ou moyen terme. Il convient de noter qu’une part importante du DCD vendu dans l’Union est soumise à des contrats de plusieurs années. Pour les secteurs utilisateurs, il semble crucial de disposer d’un approvisionnement fiable et régulier par un producteur de confiance. En outre, les deux tiers des importations réalisées pendant la période d’enquête de réexamen l’ont été sous le régime du perfectionnement actif, dans lequel aucun droit à l’importation ou droit antidumping n’est à acquitter. En résumé, s’il n’est pas à exclure que certains contrats soient renégociés et que le prix total des marchandises importées diminue, il est peu probable que cela se produise à des niveaux de prix préjudiciables si les droits sont abrogés.
5.4. Conclusion sur la probabilité de réapparition du préjudice
(87)
Compte tenu de ce qui précède, il n’est guère probable que l’industrie de l’Union, en cas d’abrogation des mesures, se trouve amenée à réduire ses volumes de ventes et de production du DCD et/ou ses prix au point que sa rentabilité et sa position globale s’en trouvent perturbées de façon notable.
(88)
Au contraire, compte tenu de l’augmentation mondiale de la consommation, du volume des importations en provenance de la Chine et des prix au cours de la période d’enquête de réexamen, ainsi que des prix sur d’autres marchés, il est à prévoir qu’en l’absence de mesures, les ventes de DCD de l’industrie de l’Union resteront solides et continueront de contribuer positivement aux chaînes d’activités DCD et ACA.
(89)
L’industrie de l’Union devrait continuer à tourner à pleine capacité, que les mesures soient ou non abrogées. En outre, elle a achevé cette année des travaux préalables à un programme d’expansion et a donné son accord de principe à l’automne 2013 pour accroître sensiblement ses capacités de production de DCD. Le marché - y compris d’importants clients basés dans l’Union - s’est félicité de ce plan d’expansion. Ce dernier laisse à penser que l’industrie de l’Union juge la demande mondiale forte et qu’AlzChem devrait bénéficier de cette croissance.
(90)
Même si les prix de l’industrie de l’Union subissent dans les temps à venir une pression des importations en provenance de la Chine, les effets, du point de vue des prix et de la rentabilité, ne devraient pas être notables, étant donné que l’industrie de l’Union dispose d’une part de marché considérable, d’avantages qualitatifs, d’un approvisionnement fiable et d’une capacité d’obtenir des grands marchés. Les effets n’atteindraient donc pas le seuil de «probabilité de préjudice» au sens de l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
(91)
La Commission en conclut qu’il n’y a pas de risque de réapparition du préjudice causé à l’industrie de l’Union en cas d’abrogation des mesures existantes.
6. INTÉRÊT DE L’UNION
(92)
Puisqu’il a été conclu qu’il n’y avait pas de risque de réapparition du préjudice, il n’est pas nécessaire d’analyser l’intérêt de l’Union.
7. ABROGATION DES MESURES ANTIDUMPING
(93)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l’abrogation des mesures existantes. Un délai leur a été accordé pour présenter leurs observations au sujet des informations communiquées. Les observations et arguments soumis ont été dûment pris en compte, le cas échéant, mais aucun n’était de nature à infirmer les conclusions exposées plus haut.
(94)
Il s’ensuit, ainsi qu’en dispose l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, qu’il convient d’abroger les mesures antidumping applicables aux importations de DCD originaire de la Chine et de clore la procédure.
(95)
Compte tenu de certaines circonstances décrites ci-dessus, notamment l’existence de capacités inutilisées en Chine et la possible existence d’une sous-cotation après la période d’enquête de réexamen, la Commission surveillera le volume des importations du produit concerné, ce qui lui permettra d’adopter rapidement les mesures qui s’imposent si nécessaire. Le suivi sera limité à une période de deux ans après la publication du présent règlement,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Le droit antidumping sur les importations de 1-cyanoguanidine (dicyandiamide) relevant actuellement du code NC 2926 20 00 et originaire de la République populaire de Chine, est abrogé, et la procédure concernant ces importations est close.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 11 février 2014.