ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/529
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2004/3 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropské centrální banky (ECB/2015/1)
Rada guvernérů Evropské centrální banky,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.3 tohoto statutu,
s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (1), a zejména na článek 23 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada nařízení (EU) č. 1024/2013 (2), které svěřuje Evropské centrální bance (ECB) zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, s cílem přispět k bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého členského státu s plným ohledem na jednotu a integritu vnitřního trhu a řádnou péči o tuto jednotu a integritu. Tyto zvláštní úkoly přistupují k úkolu Evropského systému centrálních bank (ESCB), danému čl. 127 odst. 5 Smlouvy, přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému.
(2)
Rozhodnutí ECB/2004/3 (3) bylo pozměněno rozhodnutím ECB/2011/6 (4) s cílem zajistit ochranu veřejného zájmu, co se týče stability finančního systému v Unii a v členských státech, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům vypracovaným nebo uchovávaných ECB, které se týkají jejích činností, politik nebo rozhodnutí v oblasti finanční stability, včetně dokumentů týkajících se poskytování podpory ze strany ECB Evropské radě pro systémová rizika.
(3)
Při plnění zvláštních úkolů uvedených v prvním bodě odůvodnění bude ECB také vypracovávat a uchovávat dokumenty týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi. Takové dokumenty budou považovány za dokumenty ECB ve smyslu rozhodnutí ECB/2004/3.
(4)
Je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o politiku Unie či členských států v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v souvislosti s žádostmi veřejnosti o přístup k dokumentům ECB. Také je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o účel dohledových kontrol.
(5)
V souladu s čl. 23.1 jednacího řádu Evropské centrální banky, přijatého rozhodnutím ECB/2004/2, jsou jednání rozhodovacích orgánů ECB a všech výborů či skupin jimi zřízených, jakož i jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur důvěrná, pokud Rada guvernérů nezmocní prezidenta ECB, aby výsledky jejich jednání zveřejnil. Před tím, než učiní takové rozhodnutí ohledně jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur, konzultuje prezident předsedu Rady dohledu.
(6)
Příslušné unijní právo, zejména nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), se vztahuje jak na zveřejňování, tak na důvěrnost informací uchovávaných příslušnými orgány při výkonu obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi.
(7)
Vývoj ekonomik členských států a finančních trhů a jeho dopad na provádění měnové politiky ECB a/nebo na stabilitu finančního systému v Unii nebo v členských státech zvýšil potřebu vzájemné součinnosti mezi ECB a orgány členských států a mezi ECB a Evropskými a mezinárodními institucemi či orgány. Ukázalo se, že je zcela zásadní, aby ECB mohla Evropským orgánům i orgánům členských států předávat relevantní a objektivní informace, a tak co nejefektivněji sloužila veřejnému zájmu při plnění svého mandátu. To by znamenalo, že musí být umožněna také účinná neformální a důvěrná komunikace, která by neměla být narušena možností jejího zveřejnění.
(8)
Konkrétně je ECB povinna postupovat v součinnosti s vnitrostátními orgány a subjekty, orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i s příslušnými orgány dohledu a správními orgány třetích zemí ve vztahu k: a) úkolu ESCB podporovat obecné hospodářské politiky Unie podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy; b) úkolu ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy; a c) úkolům, které jsou ECB svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013. Podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 mají ECB i příslušné vnitrostátní orgány konkrétně povinnost v dobré víře spolupracovat a povinnost vyměňovat si informace. ECB spolupracuje také na mezinárodní úrovni, pokud jde o úkoly ESCB. Pro účinnou spolupráci ECB je nezbytné vytvořit a zachovat prostor ke svobodné a konstruktivní výměně názorů a informací mezi výše zmíněnými orgány, institucemi a jinými subjekty. Na tomto základě by ECB měla být oprávněna chránit dokumenty, které jsou vyměňovány v rámci její spolupráce s národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány, vnitrostátními pověřenými orgány a jinými příslušnými orgány a subjekty.
(9)
Kromě toho je při plnění úkolu ESCB podporovat plynulé fungování platebních systémů důležité chránit ty dokumenty, jejichž zveřejnění by vedlo k porušení veřejného zájmu, pokud jde o spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.
(10)
Rozhodnutí ECB/2004/3 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny
Rozhodnutí ECB/2004/3 se mění takto:
1.
V článku 3 se doplňují tyto nové definice:
„c)
‚vnitrostátní příslušný orgán‘ a ‚vnitrostátní pověřený orgán‘ mají význam uvedený v nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (7);
d)
„jinými příslušnými orgány a subjekty“ rozumí příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie, příslušné mezinárodní organizace, příslušné orgány dohledu a správní orgány třetích zemí.
;
2.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se první odrážka nahrazuje tímto:
-
„důvěrnost zasedání rozhodovacích orgánů ECB, Rady dohledu či jiných orgánů zřízených podle nařízení Rady (EU) č. 1024/3013,“
;
3.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se doplňují tyto nové odrážky:
-
„politiku Unie nebo členských států, která se vztahuje k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými a jinými finančními institucemi,
-
účel dohledových kontrol,
-
spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.“
;
4.
Čl. 4 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3. Přístup k dokumentu, který ECB vypracovala nebo obdržela pro účely vnitřního použití v rámci jednání a předběžných konzultací uvnitř ECB nebo pro účely výměny názorů mezi ECB a národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány či vnitrostátními pověřenými orgány, se odepře i po přijetí rozhodnutí, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.
Přístup k dokumentům odrážejícím výměnu názorů mezi ECB a jinými příslušnými orgány a subjekty se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění takového dokumentu vážně ohrozilo účinnost plnění úkolů ECB, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.“
;
5.
V čl. 7 odst. 1 se odkaz na „generálního ředitele pro sekretariát a jazykové služby“ nahrazuje odkazem na „generálního ředitele pro sekretariát“.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. ledna 2015.
DÉCISION (UE) 2015/529 DE LA BANQUE CENTRALE EUROPÉENNE
du 21 janvier 2015
modifiant la décision BCE/2004/3 relative à l'accès du public aux documents de la Banque centrale européenne (BCE/2015/1)
LE CONSEIL DES GOUVERNEURS DE LA BANQUE CENTRALE EUROPÉENNE,
vu les statuts du Système européen de banques centrales et de la Banque centrale européenne, notamment leur article 12.3,
vu la décision BCE/2004/2 du 19 février 2004 portant adoption du règlement intérieur de la Banque centrale européenne (1), notamment son article 23,
considérant ce qui suit:
(1)
En application de l'article 127, paragraphe 6, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, le Conseil a adopté le règlement (UE) no 1024/2013 (2), qui confie à la Banque centrale européenne (BCE) des missions spécifiques ayant trait aux politiques en matière de surveillance prudentielle des établissements de crédit, dans le but de contribuer à la sécurité et à la solidité de ces établissements, ainsi qu'à la stabilité du système financier dans l'Union et dans chaque État membre, en tenant pleinement compte de l'unité et de l'intégrité du marché intérieur et en remplissant à cet égard un devoir de diligence. Ces missions spécifiques s'ajoutent à celle que confie l'article 127, paragraphe 5, du traité au Système européen de banques centrales (SEBC), à savoir contribuer à la bonne conduite des politiques menées par les autorités compétentes en ce qui concerne le contrôle prudentiel des établissements de crédit et la stabilité du système financier.
(2)
La décision BCE/2004/3 (3) a été modifiée par la décision BCE/2011/6 (4) afin de garantir la protection de l'intérêt public en ce qui concerne la stabilité du système financier dans l'Union et dans les États membres, s'agissant des demandes d'accès aux documents établis ou détenus par la BCE relatifs à ses activités, politiques ou décisions dans le domaine de la stabilité financière, y compris ceux relatifs au soutien qu'elle apporte au Comité européen du risque systémique.
(3)
Dans l'accomplissement des missions spécifiques mentionnées au premier considérant, la BCE établira ou détiendra également des documents relatifs à la surveillance prudentielle des établissements de crédit. Ces documents constitueront des documents de la BCE au sens de la décision BCE/2004/3.
(4)
Il convient de garantir la protection de l'intérêt public en ce qui concerne la politique de l'Union ou d'un État membre en matière de surveillance prudentielle des établissements de crédit dans le cadre des demandes d'accès du public aux documents de la BCE. Il convient également de garantir la protection de l'intérêt public au regard de l'objet des inspections de surveillance prudentielle.
(5)
Aux termes de l'article 23.1 du règlement intérieur de la Banque centrale européenne, adopté par la décision BCE/2004/2, les délibérations des organes de décision de la BCE, ou de tout comité ou groupe créé par eux, du conseil de surveillance prudentielle, de son comité de pilotage et de chacune de ses sous-structures de nature temporaire, sont confidentielles, à moins que le conseil des gouverneurs n'autorise le président de la BCE à rendre public le résultat de leurs délibérations. Le président consulte le président du conseil de surveillance prudentielle avant de prendre une telle décision concernant les délibérations du conseil de surveillance prudentielle, de son comité de pilotage ou de l'une de ses sous-structures de nature temporaire.
(6)
Le droit de l'Union applicable régit tant la divulgation que la confidentialité des informations détenues par les autorités compétentes dans le cadre de la surveillance prudentielle des établissements de crédit, notamment le règlement (UE) no 575/2013 du Parlement européen et du Conseil (5) et la directive 2013/36/UE du Parlement européen et du Conseil (6).
(7)
Les évolutions constatées au sein des économies des États membres et des marchés financiers, ainsi que leur incidence sur la conduite de la politique monétaire de la BCE, et sur la stabilité du système financier de l'Union ou d'un État membre, rendent davantage nécessaires les échanges entre la BCE et les autorités des États membres, ainsi qu'entre la BCE et les institutions ou organes européens et internationaux. En définitive, il est fondamental que la BCE soit à même de communiquer des informations utiles et sincères aux autorités européennes et nationales afin de servir le plus efficacement possible l'intérêt public dans l'accomplissement de son mandat. Cela pourrait signifier qu'il doit être également possible de communiquer efficacement de manière informelle et confidentielle, à l'abri de tout risque de divulgation.
(8)
Plus particulièrement, la BCE est tenue de collaborer avec les autorités et organes nationaux, les institutions, organes, bureaux et agences de l'Union, les organisations internationales, autorités de surveillance et administrations de pays tiers concernées, s'agissant: a) du soutien que le SEBC apporte aux politiques économiques générales dans l'Union, en application de l'article 127, paragraphe 1, du traité; b) de la contribution du SEBC à la bonne conduite des politiques menées par les autorités compétentes en ce qui concerne le contrôle prudentiel des établissements de crédit et la stabilité du système financier, conformément à l'article 127, paragraphe 5, du traité; c) des missions confiées à la BCE par le règlement (UE) no 1024/2013. Plus précisément, aux termes de l'article 6, paragraphe 2, dudit règlement, tant la BCE que les autorités compétentes nationales sont tenues au devoir de coopération loyale et à l'obligation d'échanger des informations. La BCE coopère également au niveau international lorsque les missions confiées au SEBC sont en jeu. Pour que la BCE coopère efficacement, il est essentiel de créer et de préserver un espace de réflexion destiné aux échange de vues et d'informations libres et constructifs entre les autorités, institutions et autres organes mentionnés plus haut. Partant, la BCE devrait être autorisée à protéger les documents échangés dans le cadre de sa coopération avec les banques centrales nationales, les autorités compétentes nationales, les autorités désignées nationales et les autres autorités et organes concernés.
(9)
En outre, dans l'exercice de la mission confiée au SEBC, consistant à promouvoir le bon fonctionnement des systèmes de paiement, il est important de protéger des documents dont la divulgation compromettrait l'intérêt public relativement à la solidité et à la sécurité des infrastructures des marchés financiers, des dispositifs de paiement, et des prestataires de services de paiement.
(10)
Il convient de modifier la décision BCE/2004/3 en conséquence,
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
Modifications
La décision BCE/2004/3 est modifiée comme suit:
1)
À l'article 3, les définitions suivantes sont ajoutées:
«c) “autorité compétente nationale” (ACN) et “autorité désignée nationale” (ADN): “autorité compétente nationale” et “autorité désignée nationale” telles qu'elles sont définies dans le règlement (UE) no 1024/2013 du Conseil (7);
d) «autres autorités et organes concernés»: les autorités et organes nationaux concernés, les institutions, organes, bureaux et agences de l'Union, les organisations internationales, autorités de surveillance et administrations de pays tiers concernées.
;
2)
À l'article 4, paragraphe 1, point a), le premier tiret est remplacé par le texte suivant:
-
«la confidentialité des délibérations des organes de décision de la BCE, du conseil de surveillance prudentielle ou d'autres organes créés en application du règlement (UE) no 1024/2013»
;
3)
À l'article 4, paragraphe 1, point a), les tirets suivants sont ajoutés:
-
«la politique de l'Union ou d'un État membre en matière de surveillance prudentielle des établissements de crédit et des autres institutions financières,
-
l'objet des inspections de surveillance prudentielle,
-
la solidité et la sécurité des infrastructures des marchés financiers, des dispositifs de paiement ou des prestataires de services de paiement.»
;
4)
L'article 4, paragraphe 3, est remplacé par le texte suivant:
«3. L'accès à un document rédigé ou reçu par la BCE destiné à l'utilisation interne dans le cadre de délibérations et de consultations préliminaires au sein de la BCE, ou destiné à des échanges de vues entre la BCE et les BCN, les ACN ou les ADN, est refusé même après que la décision a été prise, à moins qu'un intérêt public supérieur ne justifie la divulgation du document susvisé.
L'accès aux documents exprimant des échanges de vues entre la BCE et d'autres autorités et organes concernés est refusé, même après que la décision a été prise, dès lors que la divulgation du document en question compromettrait gravement l'efficacité de la BCE dans l'accomplissement de ses missions, à moins que l'existence d'un intérêt public supérieur ne le justifie.»
;
5)
À l'article 7, paragraphe 1, la référence au «directeur général du secrétariat et des services linguistiques» est remplacée par «directeur général du secrétariat».
Article 2
Entrée en vigueur
La présente décision entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Fait à Francfort-sur-le-Main, le 21 janvier 2015.