NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1058/2012
ze dne 12. listopadu 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity aflatoxinů v sušených fících
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) v řadě potravin.
(2)
Je nezbytné změnit maximální limit aflatoxinů v sušených fících, aby byl zohledněn vývoj v Codex Alimentarius, nové informace o tom, do jaké míry lze zabránit přítomnosti aflatoxinů použitím osvědčených postupů, a nové vědecké poznatky o rozdílu ve zdravotním riziku mezi různými hypotetickými maximálními limity aflatoxinu B1 a celkového aflatoxinu v různých potravinových komoditách.
(3)
Codex Alimentarius stanovil limit 10 μg/kg celkového aflatoxinu v sušených fících určených k přímé spotřebě (3). Tento maximální limit byl založen na posouzení provedeném Společným výborem odborníků FAO a WHO pro potravinářské přídatné látky (JECFA) na jeho 68. zasedání, které se týkalo dopadu expozice a zdravotních rizik různých hypotetických maximálních limitů aflatoxinů u mandlí, para ořechů, lískových ořechů, pistácií a sušených fíků (4). Výbor dospěl ohledně sušených fíků k závěru, že uplatnění jakéhokoli scénáře hypotetických maximálních limitů by nemělo žádný závažný dopad na celkovou dietární expozici aflatoxinům. Bylo prokázáno, že při použití osvědčených postupů lze dosáhnout limitu 10 μg/kg celkového aflatoxinu.
(4)
Codex Alimentarius stanovil pouze maximální limit celkového aflatoxinu proto, že byly pozorovány velké rozdíly v poměru mezi aflatoxinem B1 a celkovým aflatoxinem, které jsou způsobeny různými faktory (rok sklizně, odrůda, počasí). Avšak vzhledem k tomu, že aflatoxin B1 je nejsilnějším karcinogenem, stanovily právní předpisy EU kromě limitu celkového aflatoxinu i zvláštní nižší maximální limit aflatoxinu B1. Celkový aflatoxin je suma aflatoxinů B1, B2, G1 a G2. Proto je vhodné, aby maximální limit stanovený pro aflatoxin B1 odpovídal limitu stanovenému pro celkový aflatoxin. Příslušný limit aflatoxinu B1 byl stanoven pomocí údajů o výskytu aflatoxinů v sušených fících, které byly shromažďovány od roku 2005. Z tohoto výpočtu vyplývá, že poměr obsahu aflatoxinu B1 k obsahu celkového aflatoxinu je průměrně spíše 0,6, a nikoli, že koncentrace aflatoxinu B1 činí průměrně 50 % celkového aflatoxinu, jak vyplývalo z původního předpokladu.
(5)
Výsledek výše uvedeného posouzení JECFA o účinku expozice různým maximálním limitům v sušených fících byl potvrzen aktualizovaným posouzením expozice (5), které provedlo oddělení Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) pro monitorování stravy a chemických látek, jež pro různé scénáře dietární expozice odhadlo, že v případě maximálního limitu celkového aflatoxinu v sušených fících 10 μg/kg činí nárůst dietární expozice aflatoxinům mezi 0,15 a 0,26 % ve srovnání s limitem 4 μg/kg. Na základě předchozích posouzení EFSA týkajících se této otázky (6) lze dospět k závěru, že tento nárůst by neměl nepříznivý dopad na veřejné zdraví. Je proto vhodné nahradit maximální limity v současnosti platné v Unii maximálním limitem celkového aflatoxinu v sušených fících a příslušným maximálním limitem aflatoxinu B1 podle Codex Alimentarius a odpovídajícím způsobem změnit nařízení (ES) č. 1881/2006.
(6)
Jelikož Komise pro Codex Alimentarius nestanovila maximální limit celkového aflatoxinu v jiných fících, než jsou fíky určené k přímé spotřebě, je vhodné zachovat stávající maximální limit Unie pro celkový aflatoxin v těchto fících a upravit pouze limit aflatoxinu B1 pro tyto fíky, aby byly zohledněny nejnovější údaje týkající se poměru koncentrace mezi aflatoxinem B1 a celkovým aflatoxinem v sušených fících.
(7)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. listopadu 2012.
RÈGLEMENT (UE) No 1058/2012 DE LA COMMISSION
du 12 novembre 2012
modifiant le règlement (CE) no 1881/2006 en ce qui concerne les teneurs maximales pour les aflatoxines dans les figues sèches
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CEE) no 315/93 du Conseil du 8 février 1993 portant établissement des procédures communautaires relatives aux contaminants dans les denrées alimentaires (1), et notamment son article 2, paragraphe 3,
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (CE) no 1881/2006 de la Commission du 19 décembre 2006 portant fixation de teneurs maximales pour certains contaminants dans les denrées alimentaires (2) établit une teneur maximale en aflatoxine B1 et une teneur maximale en aflatoxines totales (aflatoxines B1 + G1 + B2 + G2) dans plusieurs denrées alimentaires.
(2)
Il est nécessaire de modifier la teneur maximale en aflatoxines dans les figues sèches afin de tenir compte de l’évolution du Codex Alimentarius, de nouvelles informations sur la possibilité d’éviter la présence d’aflatoxines en appliquant de bonnes pratiques et de nouvelles données scientifiques sur la différence de risque sanitaire entre différentes teneurs maximales hypothétiques en aflatoxine B1 et en aflatoxines totales dans divers produits alimentaires.
(3)
Se fondant sur l’évaluation, effectuée par le comité mixte FAO/OMS d’experts des additifs alimentaires (JECFA) lors de sa soixante-huitième session, des effets de l’exposition et du risque sanitaire présentés par différentes teneurs maximales hypothétiques en aflatoxines des amandes, des noix du Brésil, des noisettes, des pistaches et des figues sèches (3), le Codex Alimentarius a fixé à 10 μg/kg la teneur maximale en aflatoxines totales des figues sèches prêtes à être consommées (4). En ce qui concerne les figues sèches, le Comité a conclu que quel que soit le scénario de teneur maximale hypothétique appliqué, il n’y aurait pas d’incidence importante sur l’exposition alimentaire totale aux aflatoxines. Il a été démontré qu’en appliquant de bonnes pratiques, une teneur en aflatoxines totales de 10 μg/kg pouvait être obtenue.
(4)
Le Codex Alimentarius a établi une teneur maximale pour les seules aflatoxines totales en raison de la grande variation observée dans le rapport entre l’aflatoxine B1 et les aflatoxines totales, due à différents facteurs (année de récolte, variété, conditions météorologiques). Cependant, l’aflatoxine B1 étant la substance la plus cancérigène, une teneur maximale distincte inférieure a été fixée pour celle-ci dans la législation de l’Union, outre celle fixée pour les aflatoxines totales. Les aflatoxines totales correspondent à la somme des aflatoxines B1, B2, G1 et G2. Il convient donc que la teneur maximale établie pour l’aflatoxine B1 soit cohérente avec la teneur établie pour les aflatoxines totales. La teneur correspondante en aflatoxine B1 a été déterminée au moyen des données sur la présence d’aflatoxines dans les figues sèches récoltées depuis 2005. Il ressort du calcul effectué que le rapport entre la teneur en aflatoxine B1 et celle en aflatoxines totales est en moyenne d’environ 0,6, alors qu’on supposait auparavant que la concentration en aflatoxine B1 représentait en moyenne environ 50 % des aflatoxines totales.
(5)
Le résultat de l’évaluation précitée, réalisée par le JECFA, de l’effet sur l’exposition entre différentes teneurs maximales dans les figues sèches a été confirmé par une évaluation actualisée de l’exposition (5) réalisée par l’unité «Surveillance alimentaire et chimique» de l’Autorité européenne de sécurité des aliments (EFSA), qui a estimé que pour différents scénarios d’exposition, l’augmentation de l’exposition aux aflatoxines dans l’alimentation était de 0,15 % à 0,26 % pour une teneur maximale en aflatoxines totales dans les figues sèches de 10 μg/kg au lieu de 4 μg/kg. À partir des évaluations précédentes de l’EFSA en la matière (6), il peut être conclu qu’une telle augmentation n’aurait pas de conséquences négatives sur la santé publique. Il y a donc lieu de remplacer la teneur maximale actuellement applicable dans l’Union par la teneur maximale établie dans le Codex pour les aflatoxines totales présentes dans les figues sèches et la teneur maximale correspondante pour l’aflatoxine B1, et de modifier le règlement (CE) no 1881/2006 en conséquence.
(6)
La Commission du Codex Alimentarius n’ayant pas fixé de teneur maximale en aflatoxines totales dans les figues autres que les figues prêtes à être consommées, il convient de maintenir la teneur maximale en vigueur dans l’Union pour les aflatoxines totales dans ces figues et d’adapter uniquement la teneur en aflatoxine B1 pour ces figues afin de tenir compte des données les plus récentes sur le rapport des concentrations en aflatoxine B1 et en aflatoxines totales dans les figues sèches.
(7)
Les mesures prévues par le présent règlement sont conformes à l’avis du comité permanent de la chaîne alimentaire et de la santé animale et n’ont soulevé l’opposition ni du Parlement européen ni du Conseil,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
L’annexe du règlement (CE) no 1881/2006 est modifiée conformément à l’annexe du présent règlement.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 12 novembre 2012.