PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/424
ze dne 11. března 2015,
kterým se schvaluje rozhodnutí o odchylkách podle článku 9 směrnice Rady 96/67/ES týkajících se poskytování určitých služeb pozemního odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb
(oznámeno pod číslem C(2015) 473)
(Pouze chorvatské znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 96/67/ES ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství (1), a zejména na čl. 9 odst. 5 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
1. OZNÁMENÉ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH
(1)
Chorvatské úřady dopisem ze dne 13. srpna 2014, který byl Komisi doručen dne 1. září 2014, oznámily v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice 96/67/ES (dále jen „směrnice“) rozhodnutí vlády Chorvatské republiky udělit mezinárodnímu letišti Záhřeb odchylky na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice. Dopisem ze dne 1. prosince 2014, který byl Komisi doručen dne 17. prosince 2014, poskytly chorvatské úřady doplňující informace, čímž bylo oznámení úplné.
(2)
Oznámené rozhodnutí zahrnuje dvě odchylky. Zaprvé, vyhrazuje pro jediného poskytovatele kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulace s nákladem a poštou, pokud jde o fyzickou manipulaci s přicházejícím, odesílaným nebo převáženým nákladem a poštou, mezi letištním terminálem a letadlem a manipulace na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi. Zadruhé, zakazuje odbavování vlastními silami pro uvedené tři kategorie služeb, s výjimkou řazení letadla na zemi. Obě odchylky platí po dobu dvou let, od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016.
2. STÁVAJÍCÍ SITUACE NA MEZINÁRODNÍM LETIŠTI ZÁHŘEB
(3)
Mezinárodní letiště Záhřeb provozuje společnost Zagreb International Airport Jsc. V roce 2013 odbavilo letiště 2,3 milionu cestujících.
(4)
V současnosti má mezinárodní letiště Záhřeb jeden terminál pro odbavování cestujících a probíhá výstavba nového terminálu pro odbavování cestujících s příslušnou infrastrukturou (odbavovací plochou, příjezdovými cestami a parkovišti). Nový terminál bude dokončen a provozuschopný nejpozději do konce roku 2016. Jeho kapacita bude 5 milionů cestujících. Stávající terminál bude uzavřen a využíván již pouze pro všeobecné letectví a další vedlejší činnosti (pronájem kanceláří apod.).
(5)
Podle chorvatských úřadů infrastrukturní a provozní omezení stávajícího terminálu neumožňují během výstavby nového terminálu zavést hospodárně a účinně služby dalšího poskytovatele služeb pozemního odbavování. Jakmile bude nová budova terminálu pro odbavování cestujících a nová odbavovací plocha dokončena a jejich provoz zahájen, bude problém nedostatečného prostoru a kapacity stávající infrastruktury vyřešen.
(6)
Podle chorvatských úřadů je v současnosti přístup na trh služeb odbavování zavazadel, manipulace na rampě a manipulace s nákladem a poštou otevřený. Dosud však žádný třetí poskytovatel služeb pozemního odbavování žádost o souhlas a o licenci na poskytování těchto služeb na mezinárodním letišti Záhřeb nepodal. Tyto služby v současnosti uživatelům letiště poskytuje společnost Zagreb International Airport Jsc. prostřednictvím plně vlastněné dceřiné společnosti.
(7)
Svoboda odbavovat vlastními silami se vztahuje i na mezinárodní letiště Záhřeb. V současnosti však odbavuje vlastními silami pouze jeden letecký dopravce jednu dílčí kategorii služeb odbavování na rampě (nakládání a vykládání potravin a nápojů). Žádný další letecký dopravce o odbavování vlastními silami zájem neprojevil.
(8)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jedno zařízení pro třídění zavazadel pro zavazadla odbavená na místě i všechna transferová zavazadla. Rozloha třídicího zařízení činí 515 m2. Třídicí plocha se nachází v suterénu centrální části terminálu.
(9)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jeden nákladní terminál o celkové rozloze 2 160 m2 a veškerá manipulace s nákladem se odehrává v této hale. Vzhledem ke značně omezenému prostoru probíhá celý tento proces ručně za použití ručních nástrojů a vysokozdvižných vozíků. Ve veřejném prostoru celního skladu je umístěna provozní plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu s jednou obousměrnou rampou.
(10)
Nákladní terminál mezinárodního letiště Záhřeb odbaví mezi 8 000 a 8 500 tun nákladu a pošty ročně, přičemž pošta tvoří 1 000 až 1 500 tun za rok.
(11)
Mezinárodní letiště Záhřeb má jednu odbavovací plochu pro obchodní leteckou dopravu o celkové rozloze 140 000 m2 a 22 stání a odbavovací plochu pro všeobecné letectví o celkové rozloze 28 000 m2 s kapacitou 20 letadel.
3. KONZULTACE ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(12)
Komise v souladu s čl. 9 odst. 3 směrnice zveřejnila souhrn rozhodnutí o odchylkách, které jí oznámily chorvatské úřady, v Úředním věstníku Evropské unie a vyzvala dotčené osoby, aby se k němu vyjádřily.
(13)
Komise obdržela vyjádření jednoho poskytovatele služeb pozemního odbavování, který žádal informaci, zda se bude v době trvání odchylky konat zadávací řízení, aby vybraný poskytovatel mohl zahájit svou činnost, jakmile platnost odchylky vyprší. Žádné další připomínky zúčastněné strany nepředložily.
4. POSOUZENÍ ROZHODNUTÍ O ODCHYLKÁCH S OHLEDEM NA SMĚRNICI
(14)
Chorvatské úřady vydaly své rozhodnutí o odchylkách na základě čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice, podle nichž lze v případě zvláštního omezení disponibilního prostoru nebo kapacity vyhradit jednu či více kategorií služeb uvedených v čl. 6 odst. 2 pro jediného poskytovatele a zakázat odbavování vlastními silami pro kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v čl. 7 odst. 2 směrnice.
(15)
V souladu s čl. 9 odst. 2 písm. a) chorvatské úřady uvedly, že dané dvě odchylky se vztahují na kategorie služeb pozemního odbavování uvedené v bodech 3, 4 a 5, s výjimkou bodu 5.1, přílohy směrnice, konkrétně odbavování zavazadel, manipulaci s nákladem a poštou a manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi.
(16)
Komise je toho názoru, že pokud jde o odbavování zavazadel, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(17)
Provozní prostor je omezený a úzký a manévrování se zavazadlovým vozíkem je obtížné. Třídění zavazadel při špičkové zátěži, kdy jsou v provozu oba odbavovací sektory, je zvlášť problematické. Pro efektivní provoz více než jednoho provozovatele tak není dostatek místa.
(18)
Problém s nedostatkem místa nelze v rámci stávajícího prostoru vyřešit, neboť zařízení pro třídění zavazadel nelze vzhledem k jeho umístění rozšířit do dalších částí. Rozšíření do podzemního podlaží není možné kvůli podzemní vodě a s tím spojenému nebezpečí zatopení. Rozšíření v podobě přístavby třídícího zařízení by znamenalo rozsáhlou rekonstrukci, která by měla značný dopad na současný provoz a nesla s sebou obrovské náklady, zatímco efektivnost takové stavby by byla sporná.
(19)
Pokud jde o manipulaci s nákladem a poštou, Komise se domnívá, že informace předložené chorvatskými úřady dokazují, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastního oddělení služeb pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(20)
Velikost nákladního terminálu je omezená. Plošina pro doručování a vyzvedávání nákladu má pouze jednu rampu pro oba směry, což v okamžiku, kdy je v uzavřeném prostoru zaparkováno několik tažných vozidel a čeká na nakládku či vykládku nebo ji provádí, značně redukuje provozní funkce plošiny. Pro dalšího provozovatele zde proto není dost místa.
(21)
Komise v této souvislosti rovněž podotýká, že roční objem nákladu a pošty činí zhruba 8 000 až 8 500 tun, což je hluboko pod hranicí 50 000 tun nákladu stanovenou směrnicí pro vznik povinnosti umožnit třetím stranám poskytování služeb pozemního odbavování a odbavování vlastními silami.
(22)
Komise se domnívá, že pokud jde o manipulaci na rampě, s výjimkou řazení letadla na zemi při příletu a odletu, dokazují informace předložené chorvatskými úřady, že pro druhého externího poskytovatele služeb či uživatele letiště provádějícího odbavování vlastními silami vedle jeho vlastní pobočky poskytující služby pozemního odbavování nemá letiště kapacitu.
(23)
V letovém řádu mezinárodního letiště Záhřeb existují tři krátké časové úseky s vysokou zátěží, a to ranní špička, odpolední špička a večerní špička. Během těchto špiček musí být v poměrně krátkém čase uvedena do provozu řada různých strojních jednotek, aby byly splněny všechny požadavky spojené s včasným odbavením letadel.
(24)
Zajistit parkování pro tak velký počet strojních jednotek představuje problém. Vzhledem k tomu, jaký prostor zabírají budovy a další stavby, není nikde v blízkosti parkovacího stání letadla místo pro zřízení parkovacích míst pro další nové strojní jednotky. Pro řízení letiště představují problém již parkovací místa potřebná pro stávající strojní jednotky. Problém je ještě větší v zimním období, kdy na omezené parkovací ploše parkují vozy na odklízení sněhu. Přijetí druhého provozovatele je tak z důvodu nedostatku parkovacích míst nemožné.
(25)
Uvedená omezení způsobená nedostatkem parkovacích míst se však netýkají řazení letadel na zemi, neboť pro tyto služby není třeba objemné zařízení. Rozhodnutí o odchylkách oznámené chorvatskými úřady se na tyto služby nevztahuje, a počet poskytovatelů služby řazení letadla na mezinárodním letišti Záhřeb proto nebude nijak omezen.
(26)
Z informací dostupných Komisi dále vyplývá, že výstavba nového terminálu mezinárodního letiště Záhřeb byla zahájena v prosinci 2013. První fáze výstavby nového terminálu má být dokončena v roce 2016 a do konce roku 2016 má být terminál provozuschopný. Roční kapacita nového terminálu bude 5 milionů cestujících, bude mít nový plně integrovaný zavazadlový systém, novou odbavovací plochu a také nové pojezdové dráhy a obslužné komunikace. Dle vysvětlení chorvatských úřadů vyřeší výstavba a provoz nového terminálu současný nedostatek místa a omezenou kapacitu. Výstavbu a provoz nového terminálu lze proto považovat za vhodné opatření k překonání těchto omezení podle čl. 9 odst. 2 písm. b).
(27)
Odchylky uvedené v rozhodnutí oznámeném chorvatskými úřady jsou časově omezené, a to na dobu dvou let. Odpovídají tedy požadavkům čl. 9 odst. 6 směrnice.
(28)
Ve světle uvedených skutečností, a zejména s ohledem na současnou situaci na mezinárodním letišti Záhřeb, věcnou a časovou omezenost předmětných odchylek a opatření přijatá v zájmu překonání stávajících omezení, má Komise za to, že odchylky nepoškozují nepřiměřeně cíle směrnice, nevyvolávají narušení hospodářské soutěže mezi poskytovateli služeb pozemního odbavování a uživateli letiště provádějícími odbavování vlastními silami ani nemají trvat déle, než je nutné, tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 2 druhém pododstavci směrnice.
(29)
V této souvislosti je rovněž nutné zvážit skutečnost, že omezení, která odchylky představují, platí pro všechny (potenciální) poskytovatele služeb pozemního odbavování (kromě oddělení letiště pro služby pozemního odbavování) a pro všechny uživatele letiště provádějící odbavování vlastními silami, a jsou tudíž nediskriminační, že žádný poskytovatel služeb pozemního odbavování ani uživatel letiště dosud nepodal žádost o povolení provozovat pozemní odbavování na mezinárodním letišti Záhřeb, ačkoliv vstup třetích poskytovatelů služeb pozemního odbavování ani právo odbavovat vlastními silami nejsou v současnosti nijak omezeny, a že zúčastněné strany nepředložily proti rozhodnutí žádné námitky. Pokud jde o připomínku týkající se možného zadávacího řízení, Komise připomíná, že chorvatské úřady jsou povinny splnit včas veškerá relevantní ustanovení právních předpisů Unie týkajících se této věci, včetně článku 11 směrnice.
(30)
Tímto rozhodnutím není dotčen článek 102 Smlouvy o fungování Evropské unie, který zakazuje, aby jeden nebo více podniků zneužívaly dominantního postavení na vnitřním trhu nebo jeho podstatné části, pokud to může ovlivnit obchod mezi členskými státy, neboť takové jednání je s vnitřním trhem neslučitelné.
5. ZÁVĚR
(31)
Na základě výsledků posouzení, které Komise provedla, a po konzultaci Chorvatské republiky by rozhodnutí uvedeného členského státu o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, mělo být schváleno.
(32)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem poradního výboru uvedeného v článku 10 směrnice,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí Chorvatské republiky o odchylkách podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a d) směrnice 96/67/ES týkající se mezinárodního letiště Záhřeb, jež bylo Komisi oznámeno dne 1. září 2014 a 17. prosince 2014, se tímto schvaluje.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Chorvatské republice.
V Bruselu dne 11. března 2015.
DÉCISION D'EXÉCUTION (UE) 2015/424 DE LA COMMISSION
du 11 mars 2015
relative à l'approbation de la décision de dérogation prise en vertu de l'article 9 de la directive 96/67/CE du Conseil, relative à la fourniture de certains services d'assistance en escale dans l'aéroport international de Zagreb
[notifiée sous le numéro C(2015) 473]
(Le texte en langue croate est le seul faisant foi.)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu la directive 96/67/CE du Conseil du 15 octobre 1996 relative à l'accès au marché de l'assistance en escale dans les aéroports de la Communauté (1), et notamment son article 9, paragraphe 5,
considérant ce qui suit:
1. LA DÉCISION DE DÉROGATION NOTIFIÉE
(1)
Par lettre du 13 août 2014, reçue par la Commission le 1er septembre 2014, le gouvernement de la République de Croatie a notifié, en vertu de l'article 9, paragraphe 3, de la directive 96/67/CE (ci-après la «directive»), la décision de dérogation prise en application de l'article 9, paragraphe 1, points b) et d), de cette même directive, en ce qui concerne l'aéroport international de Zagreb. Les autorités croates ont soumis des informations complémentaires par lettre datée du 1er décembre 2014, reçue par la Commission le 17 décembre 2014.
(2)
La décision notifiée prévoit deux dérogations. Premièrement, elle réserve à un seul prestataire les catégories de services d'assistance en escale visées aux points 3, 4 et 5, à l'exception du point 5.1, de l'annexe de la directive, à savoir l'assistance «bagages», l'assistance «fret et poste», en ce qui concerne, tant à l'arrivée qu'au départ ou en transit, le traitement physique du fret et du courrier entre l'aérogare et l'avion, et l'assistance «opérations en piste», sauf pour le guidage de l'avion au sol. Deuxièmement, elle interdit l'exercice de l'auto-assistance pour ces trois catégories de services d'assistance en escale, à l'exception du guidage de l'avion au sol. Les deux dérogations s'appliquent pour une durée de deux ans, à savoir du 1er janvier 2015 au 31 décembre 2016.
2. LA SITUATION ACTUELLE À L'AÉROPORT INTERNATIONAL DE ZAGREB
(3)
L'aéroport international de Zagreb est exploité par Zagreb International Airport Jsc. En 2013, il a accueilli 2,3 millions de passagers.
(4)
L'aéroport international de Zagreb dispose actuellement d'une seule aérogare passagers. Une nouvelle est en construction, de même que les infrastructures associées (aire de trafic, voies d'accès et parcs de stationnement). Elle sera achevée et mise en service au plus tard à la fin de 2016. Sa capacité sera de 5 millions de passagers. L'actuelle aérogare sera fermée sauf pour l'aviation générale et diverses autres activités (location de bureaux, etc.).
(5)
Selon les autorités croates, les insuffisances de l'aérogare actuelle, en termes d'infrastructures et d'exploitation, ne permettent pas l'introduction économique et effective de prestataires supplémentaires de services d'assistance en escale pendant la période de construction de la nouvelle aérogare passagers. La mise en service de celle-ci et de la nouvelle aire de trafic permettra de résoudre les problèmes actuels d'espace et de capacité.
(6)
Selon les autorités croates, l'accès au marché de l'assistance «bagages», «opérations en piste» et «fret et poste» est actuellement ouvert. Pour autant, jusqu'à présent, aucun prestataire de services d'assistance en escale à des tiers n'a présenté de demande d'agrément ou d'autorisation pour fournir ces services à l'aéroport international de Zagreb. Actuellement, c'est Zagreb International Airport Jsc. qui, par l'intermédiaire de sa filiale à 100 %, fournit ces services aux usagers.
(7)
L'auto-assistance est également librement exercée à l'aéroport international de Zagreb. Or, à l'heure actuelle, une seule compagnie aérienne la pratique, pour une seule sous-catégorie de services d'assistance «opérations en piste» (à savoir, le chargement et le déchargement de la nourriture et des boissons). Aucun autre transporteur aérien n'a manifesté d'intérêt pour cette activité.
(8)
L'aéroport international de Zagreb dispose d'une seule installation de tri pour les bagages enregistrés localement et pour tous les bagages en correspondance. Celle-ci s'étend sur 515 m2. La salle de tri est située au sous-sol de la partie centrale de l'aérogare.
(9)
L'aéroport international de Zagreb comporte une seule aérogare de fret, d'une surface totale de 2 160 m2, dans laquelle sont réalisées toutes les opérations de manutention du fret. En raison du manque aigu d'espace, celles-ci sont effectuées manuellement, à l'aide d'outils et de chariots élévateurs. Une plateforme opérationnelle de chargement et déchargement du fret comportant une rampe unique pour l'entrée et la sortie se trouve du côté ville de l'entrepôt sous douane.
(10)
L'aérogare de fret de l'aéroport international de Zagreb traite entre 8 000 et 8 500 tonnes de fret et de courrier par an, dont 1 000 à 1 500 tonnes pour le courrier.
(11)
L'aéroport international de Zagreb dispose d'une aire de trafic pour l'aviation commerciale d'une surface totale de 140 000 m2 et de 22 postes de stationnement, ainsi que d'une aire de trafic pour l'aviation générale d'une surface totale de 28 000 m2, pour une capacité de 20 aéronefs.
3. CONSULTATION DES PARTIES INTÉRESSÉES
(12)
En vertu de l'article 9, paragraphe 3, de la directive, la Commission a publié au Journal officiel de l'Union européenne un résumé de la décision de dérogation notifiée par les autorités croates et a invité les parties intéressées à se manifester.
(13)
La Commission n'a reçu qu'une seule réponse, de la part d'un prestataire de services d'assistance en escale désireux de savoir si une procédure d'appel d'offres allait être organisée au cours de la période de dérogation, de façon à permettre au prestataire sélectionné de commencer ses activités dès l'expiration de cette période. Aucune autre partie intéressée ne s'est manifestée.
4. ÉVALUATION DE LA DÉCISION DE DÉROGATION À LA LUMIÈRE DE LA DIRECTIVE
(14)
Les autorités croates ont fondé leur décision de dérogation sur la base de l'article 9, paragraphe 1, points b) et d), de la directive, qui permet, en cas de contraintes spécifiques d'espace ou de capacité disponibles, de réserver à un seul prestataire une ou plusieurs des catégories de services visées à l'article 6, paragraphe 2, de ladite directive, et à interdire l'exercice de l'auto-assistance pour les catégories visées à l'article 7, paragraphe 2, de la même directive.
(15)
Conformément à l'article 9, paragraphe 2, point a), de la directive, les autorités croates ont précisé que les deux dérogations s'appliquent aux catégories de services d'assistance en escale visées aux points 3, 4 et 5, à l'exception du point 5.1, de l'annexe de la directive, à savoir l'assistance «bagages», «fret et poste» et «opérations en piste», à l'exclusion du guidage de l'avion au sol.
(16)
En ce qui concerne l'assistance «bagages», la Commission considère que, sur la base des informations présentées, les autorités croates ont démontré qu'il n'était pas possible d'accueillir un second prestataire de services à des tiers en plus de la filiale d'assistance en escale de l'aéroport ou des usagers de l'aéroport pratiquant l'auto-assistance.
(17)
L'espace opérationnel est limité et étroit et la manœuvre des chariots à bagages est difficile. Le tri des bagages au cours des périodes à charge de pointe, lorsque les deux zones d'enregistrement sont ouvertes, pose particulièrement problème. L'espace est donc trop limité pour permettre à plus d'un opérateur de fournir ses services efficacement.
(18)
Ce problème d'espace ne peut pas être résolu à l'emplacement actuel, car la localisation de l'actuel dispositif de tri des bagages ne permet pas de l'étendre. Le recours à un niveau en sous-sol n'est pas envisageable, en raison du niveau des eaux souterraines et des risques d'inondation. Par ailleurs, la construction d'une extension de l'installation de tri à l'extérieur entraînerait de gros travaux de reconstruction qui perturberaient considérablement les flux de trafic existants et engendreraient des frais considérables, alors même que l'efficacité n'en serait pas garantie.
(19)
En ce qui concerne l'assistance «fret et poste», la Commission considère que, sur la base des informations présentées, les autorités croates ont démontré qu'il n'était pas possible d'accueillir un second prestataire de services à des tiers en plus de la filiale d'assistance en escale de l'aéroport ou des usagers de l'aéroport pratiquant l'auto-assistance.
(20)
La taille de l'aérogare de fret est limitée. La plateforme de chargement et déchargement du fret ne dispose que d'une seule rampe pour l'entrée et la sortie, ce qui en réduit considérablement les fonctionnalités lorsque plusieurs véhicules tracteurs sont stationnés dans l'espace fermé, qu'ils soient en attente ou qu'ils procèdent à des chargements ou déchargements. Il n'y a donc pas de place pour accueillir un opérateur supplémentaire.
(21)
La Commission note également, dans ce contexte, que les volumes de fret et de courrier (environ 8 000 et 8 500 tonnes par an, respectivement) sont largement inférieurs au seuil de 50 000 tonnes de fret à partir duquel la directive contraint d'ouvrir les services d'assistance en escale fournis à des tiers et d'autoriser l'auto-assistance.
(22)
En ce qui concerne l'assistance «opérations en piste», à l'exclusion du guidage de l'avion au sol, la Commission considère que, sur la base des informations présentées, les autorités croates ont démontré qu'il n'était pas possible d'accueillir un second prestataire de services à des tiers en plus de la filiale d'assistance en escale de l'aéroport ou des usagers de l'aéroport pratiquant l'auto-assistance.
(23)
L'horaire des vols de l'aéroport international de Zagreb est caractérisé par trois périodes à charge de pointe de courte durée, à savoir une le matin, une l'après-midi et une le soir. Durant ces périodes, de nombreuses unités d'équipement différentes doivent être activées pendant des périodes relativement courtes, de façon à respecter toutes les exigences relatives à la manutention de l'aéronef dans les délais.
(24)
Le stationnement d'un si grand nombre d'unités pose un problème de place. Compte tenu de la surface occupée par les bâtiments et autres extensions, il n'y a aucun espace disponible à proximité du poste de stationnement des aéronefs pour le stationnement de nouvelles unités d'équipement. L'espace nécessaire au stationnement de l'équipement existant constitue déjà un problème pour la gestion de l'aéroport. Le problème est encore plus marqué en hiver, lorsque les véhicules de déneigement stationnent eux aussi dans cet espace restreint. En raison de ce manque de place, il n'est pas possible d'accueillir un second opérateur.
(25)
Les contraintes susmentionnées liées au manque d'espace de stationnement ne concernent toutefois pas le guidage de l'aéronef au sol, aucun équipement encombrant n'étant nécessaire à cet effet. Les services y afférents ne sont pas couverts par la décision de dérogation notifiée par les autorités croates. Le nombre de prestataires de services de guidage des avions à l'aéroport international de Zagreb ne sera donc pas limité.
(26)
En outre, d'après les informations dont dispose la Commission, la construction d'une nouvelle aérogare à l'aéroport international de Zagreb a commencé en décembre 2013. La première phase des travaux devrait être achevée en 2016, et l'aérogare mise en service avant la fin de 2016. Celle-ci pourra accueillir 5 millions de passagers par an et disposera d'un nouveau système totalement intégré de traitement des bagages, d'une nouvelle aire de trafic et de nouvelles voies de circulation et de service. Les autorités croates ont expliqué que la construction et l'exploitation de la nouvelle aérogare permettront d'éliminer les contraintes d'espace et de capacité. Cette mesure peut donc être considérée comme appropriée pour surmonter lesdites contraintes au sens de l'article 9, paragraphe 2, point b).
(27)
Les dérogations prévues dans la décision notifiée par les autorités croates sont limitées dans le temps, à savoir à deux ans. Dès lors, elles sont conformes aux exigences énoncées à l'article 9, paragraphe 6, de la directive.
(28)
Enfin, à la lumière de ce qui précède et, en particulier, de la situation actuelle à l'aéroport international de Zagreb, des limitations de ces dérogations en ce qui concerne leur champ d'application matériel et temporel, et des mesures prises pour surmonter les contraintes existantes, la Commission considère que ces dérogations ne portent pas indûment préjudice aux objectifs de la directive, ne donnent pas lieu à des distorsions de concurrence entre prestataires de services et/ou usagers pratiquant l'auto-assistance, et ne sont pas plus étendues que nécessaire, conformément à l'article 9, paragraphe 2, deuxième alinéa, de la directive.
(29)
À cet égard, il a également été tenu compte du fait que les limitations associées aux dérogations s'appliquent, à l'exception de la filiale d'assistance en escale de l'aéroport, de manière non discriminatoire à tous les prestataires (potentiels) de services d'assistance en escale et à tous les usagers pratiquant l'auto-assistance, que, jusqu'à présent, aucun prestataire de services d'assistance en escale ou usager d'aéroport n'a demandé l'autorisation d'exercer des activités d'assistance en escale à l'aéroport international de Zagreb, alors même qu'à l'heure actuelle, l'accès des prestataires de services à des tiers et le droit de pratiquer l'auto-assistance ne sont pas limités, et qu'aucune partie intéressée n'a présenté d'objections à la décision de dérogation. En ce qui concerne l'observation reçue au sujet d'une éventuelle procédure d'appel d'offres, la Commission rappelle que les autorités croates ont l'obligation de satisfaire, en temps utile, à toutes les dispositions de la législation de l'Union à cet égard, notamment à l'article 11 de la directive.
(30)
La présente décision est sans préjudice de l'article 102 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, aux termes duquel est incompatible avec le marché intérieur et interdit, dans la mesure où le commerce entre États membres est susceptible d'en être affecté, le fait pour une ou plusieurs entreprises d'exploiter de façon abusive une position dominante sur le marché intérieur ou dans une partie substantielle de celui-ci.
5. CONCLUSION
(31)
À la lumière de l'examen réalisé par la Commission, et après consultation de la République de Croatie, il convient donc d'approuver la décision de dérogation prise par cette dernière en vertu de l'article 9, paragraphe 1, points b) et d), de la directive, en ce qui concerne l'aéroport international de Zagreb, et dont la notification a été reçue par la Commission les 1er septembre 2014 et 17 décembre 2014.
(32)
Les mesures prévues par la présente décision sont conformes à l'avis du comité consultatif visé à l'article 10 de la directive,
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
La décision de dérogation prise par la République de Croatie en vertu de l'article 9, paragraphe 1, points b) et d), de la directive 96/67/CE, en ce qui concerne l'aéroport international de Zagreb, et dont la notification a été reçue par la Commission les 1er septembre 2014 et 17 décembre 2014, est approuvée.
Article 2
La République de Croatie est destinataire de la présente décision.
Fait à Bruxelles, le 11 mars 2015.