NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1205/2013
ze dne 26. listopadu 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz solárního skla z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 28. února 2013 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 15. ledna 2013 společnost EU ProSun Glass (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby solárního skla v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
(3)
Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení byla Komise informována o tom, že výrobek byl v bodě 2 oznámení o zahájení řízení vymezen nesprávně. Proto byla v Úředním věstníku Evropské unie (3) zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení, v níž byla tato malá chyba opravena.
(4)
Dne 27. dubna 2013 informovala Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) o zahájení souběžného antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření.
1.2 Celní evidence
(5)
Žádost o celní evidenci dovozu solárního skla z dotčené země byla obdržena spolu s podnětem, ale následně byla dne 2. října 2013 stažena.
1.3 Zúčastněné strany
(6)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a orgány ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a aby požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise také informovala o zahájení řízení výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a vyzvala je, aby se zúčastnili.
1.3.1 Výběr vzorku
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie se v současné době skládá ze sedmi aktivních výrobců, z toho dva jsou malé a střední podniky. Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, o nichž bylo Komisi před zahájením šetření známo, že vyrábějí solární sklo. Komise sestavila vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v době mezi 1. lednem 2012 a 31. prosincem 2012. Na výrobce v Unii vybrané do vzorku připadalo více než 50 % celkové výroby v Unii. Komise informovala zúčastněné strany o navrhovaném vzorku výrobců v Unii prostřednictvím poznámky do spisu, do něhož mohou zúčastněné strany nahlížet. Komise rovněž zaslala výrobcům v Unii dopis, v němž je informovala o navrženém vzorku. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.
(8)
Jeden podnik z kategorie malých a středních také projevil zájem o zařazení do vzorku. Komise se rozhodla začlenit jej spolu s druhou společností do vzorku s ohledem na její vyšší podíl objemu prodeje a vyjmout ze vzorku společnost s nejmenším objemem prodeje. Ohledně předběžně vybraného vzorku nebyly obdrženy žádné další připomínky. Do původně navrhovaného vzorku tedy Komise dvě společnosti přidala a jednu z něj vyjmula.
(9)
A konečně, po inspekcích na místě se Komise rozhodla vyjmout jednu z pěti společností zařazených do vzorku, neboť tato společnost nebyla shledána reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Především se nacházela v rozběhové fázi své existence (což nebyl případ výrobního odvětví Unie jako celku), a trend ziskovosti by tak neposkytoval pravdivou představu o situaci výrobního odvětví Unie.
(10)
Nakonec tedy vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii. Na konečný vzorek připadá 79 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzorek se tudíž považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
(11)
Na základě článku 19 základního nařízení tři výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Dále bylo rozhodnuto, že vzhledem k omezenému počtu výrobců v Unii nebudou zveřejněna ani jména těch výrobců v Unii, kteří nepožádali o zachování anonymity, neboť by jejich totožnost mohla být odhalena nechtěně. Totožnost společnosti Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (dále jen „GMB/IF“) je však již známá, poněvadž veřejně tato společnost prohlásila, že je jedním ze žadatelů.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(12)
Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Na formulář o výběru vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení přezkumu, odpověděli čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, avšak jen dva dovozci podali v dotazníku konkrétní odpovědi. Vzhledem nízkému počtu spolupracujících dovozců nebyl výběr vzorku považován za nutný.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(14)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se v oznámení o zahájení řízení o určení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří představují více než 95 % celkového čínského vývozu do Unie během tohoto období.
(16)
Na základě obdržených informací a v souladu s článkem 17 základního nařízení Komise vybrala prozatímní vzorek pěti vyvážejících výrobců podle největšího reprezentativního objemu vývozu solárního skla do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen.
(17)
Všechny zúčastněné strany, jakož i orgány ČLR byly o navrhovaném vzorku informovány a vyzvány, aby se k němu vyjádřily. Po analýze obdržených připomínek se Komise rozhodla zachovat navrhovaný vzorek pěti společností, a všechny zúčastněné strany byly tedy informovány o konečném výběru vzorku.
(18)
Následné šetření ukázalo, že dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku nadsadili svůj vývoz do Unie, a tudíž byli zahrnuti do vzorku neoprávněně. Obě společnosti byly proto vyjmuty ze vzorku poté, co jim byla dána příležitost předložit připomínky. Komise po řádně analýze připomínek těchto společností došla k závěru, že neposkytly nesprávné údaje úmyslně, a rozhodla, že by se měly nadále považovat za spolupracující strany ve smyslu článku 18 základního nařízení.
(19)
Po vyloučení těchto společností bylo zvažováno zařazení dalších vyvážejících výrobců do vzorku. S ohledem na skutečnost, že obě společnosti byly vyjmuty v pozdním stadiu šetření, to však bylo považováno za neproveditelné, neboť by to mohlo ohrozit dokončení šetření v předepsaných lhůtách.
(20)
Revidovaný vzorek vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců solárního skla tedy vypadá takto:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, (a společnosti ve spojení, dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings (dále jen „Xinyi“) a s ním spojený obchodník,
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, a společnosti ve spojení (dále jen „Hehe Group“).
(21)
Komise opravila objem celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR poté, co byla informována o nadhodnocení prodaného vývozu obou vyvážejících výrobců (viz 18. bod odůvodnění výše). Podle výkazů spolupracujících vyvážejících výrobců představuje konečný vzorek více než 50 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v době od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012. Je proto považován za reprezentativní, pokud jde o objem vývozu solárního skla z ČLR do Unie.
d) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(22)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, dále výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a jejich sdružením, a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(23)
Odpovědi na dotazníky došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od 12 uživatelů.
(24)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému určení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností nebo skupin společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
GMB/IF a další společnosti, které vyžadují důvěrné zacházení.
(b)
Dovozci
-
Vetrad NV, Nizozemsko
(c)
Uživatelé
-
Sunerg Solar SRL, Itálie
(d)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Společnosti zařazené do vzorku:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“,
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited (dále jen „Xinyi group“)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým není přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, podle definice v čl. 2 odst. 7 písm b) základního nařízení, proběhla inspekce na místě v prostorách této společnosti s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jako srovnatelné země:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turecko
1.3.2 Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(26)
Výrobkem, který je předmětem šetření, je solární sklo složené z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Výrobek, který je předmětem šetření, v současnosti spadá pod kód KN ex 7007 19 80.
(28)
Solární sklo je jednou ze složek pro výrobu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a tenkovrstvých fotovoltaických modulů vyrábějících elektřinu a fototermických solárních kolektorů, které jsou zdrojem horké vody.
2.2 Obdobný výrobek
(29)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku, které posloužilo jako srovnatelná země, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní užití. Považují se proto za „obdobné výrobky“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3 Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Jeden dovozce požádal o vyloučení zahradnického skla používaného na stavbu skleníků z působnosti šetření, přičemž argumentoval tím, že u skleníků se používají skla velmi různých velikostí, zatímco solární sklo se vyrábí pouze v určitých přesně stanovených velikostech. Tento dovozce navíc předložil osvědčení o tom, že část jeho dovozu se skládá ze skla s obsahem železa vyšším než 300 ppm. Z toho vyplývá, že tato část dovezeného zahradnického skla jednoznačně nespadá do působnosti tohoto šetření.
(31)
Další dovozce tvrdil, že jím dovážené sklo pro nábytkářský průmysl (používané pro skleněné poličky, výplně, stolní desky, posuvné dveře, svrchní díly výrobků atd.) má stejné nebo velmi podobné technické vlastnosti jako solární sklo, ale požádal o jeho vyloučení z působnosti šetření, protože má odlišné konečné užití. Na základě poskytnutých důkazů se však zdá, že většina jím dováženého skla nemá všechny technické vlastnosti solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění. Konkrétně šest typů dováženého skla má obsah železa mnohem vyšší než 300 ppm a jeden druh dováženého skla má obsah železa nižší než 300 ppm, ale propustnost sluneční energie je u nich výrazně nižší než minimálních 88 % nutných k tomu, aby sklo bylo definováno jako solární. Dovozce namítal, že i když tyto typy skla nesplňují jednu z technických vlastností solárního skla, jak jsou uvedeny v 26. bodě odůvodnění výše, jsou přesto v souladu s primární klasifikací solárního skla, tj. „tvrzené ploché sodnovápenaté sklo“. Komise zastává předběžně názor, že pouze ty druhy skla, které splňují všechny technické vlastnosti solárního skla, spadají do působnosti tohoto šetření. Proto učinila prozatímní závěr, že výše uvedené typy skla dovážené tímto konkrétním dovozcem nespadají do působnosti tohoto šetření.
(32)
Avšak jakýkoli typ zahradnického a nábytkářského skla, které by mohlo mít podobné technické vlastnosti jako solární sklo, spadá v této fázi do definice výrobku, který je předmětem šetření, neboť potenciálně může být používáno jako solární sklo.
(33)
Tento dovozce rovněž tvrdil, že plavené sklo by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku, protože proces jeho výroby se liší od výrobního procesu válcovaného skla, které dovozce chápe jako jediný typ solárního skla. Kromě toho bylo namítáno, že výrobky z plaveného skla určené pro použití v bytech nemohou údajně nahrazovat výrobky ze solárního skla, a proto by plavené sklo nemělo být považováno za obdobný výrobek a mělo by být vyloučeno z působnosti šetření. Komise zastává předběžný názor, že plavené sklo nemůže být vyloučeno z působnosti šetření, protože splňuje všechny technické vlastnosti uvedené v 26. bodě odůvodnění výše. Kromě toho šetření ukázalo, že plavené sklo lze jednoznačně použít jako solární sklo a vyrábí jej oba výrobci v Unii a čínští vývozci. Proto byl učiněn prozatímní závěr, že plavené sklo zůstává v působnosti šetření.
3. DUMPING
3.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR určí podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty vyvážející výrobce, u kterých se prokázalo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
(1)
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
(2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
(3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
(4)
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
(5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(36)
Deset spolupracujících společností požádalo o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpovědělo na formulář žádosti o tržní zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení bylo zacházení jako v tržním hospodářství ověřeno u těch společností, které byly zahrnuty do vzorku, a u společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění níže).
(37)
Z toho vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství bylo určeno ve vztahu k těmto čtyřem společnostem nebo skupinám společností.
-
Společnosti zařazené do vzorku
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd (dále jen „Flat Glass Group“),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd a Xinyi Solar (Hong Kong) Limited („Xinyi group“),
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.,) a Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. („Hehe Group“).
-
Společnost s individuálním zjišťováním:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd („Henan Yuhua“).
(38)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(39)
V případě stran, které jsou ve spojení, Komise prošetří, zda skupina společností ve spojení jako celek splňuje podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji výrobku, který je předmětem šetření, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(40)
Z toho vyplývá, že byly prošetřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností) sestávajících z jedenácti právnických osob.
(41)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze čtyř vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázal splnění kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(42)
Konkrétněji, tři vyvážející výrobci neprokázali, a to ani jednotlivě ani jako skupina, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a proto nesplnili druhou podmínku pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(43)
Navíc ani jeden ze čtyř vyvážejících výrobců, a to ani jednotlivě ani jako skupina, neprokázal, že by se u něj neprojevila výrazná zkreslení přenesená ze systému netržního hospodářství. Proto tyto společnosti nebo skupiny společností nesplnily třetí podmínku pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Přesněji řečeno měli všichni čtyři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců měli prospěch z preferenčních daňových režimů.
(44)
Jeden z těchto vyvážejících výrobců navíc rovněž nesplnil třetí podmínku na základě toho, že několik společností v rámci skupiny, nehledě na jejich nepříznivou finanční situaci, získalo v období šetření (a před ním) významné financování v takových sazbách, které by za podmínek běžně převládajících v tržním hospodářství byly vyhrazeny jen pro finančně zdravé podniky. Další skupina vyvážejících výrobců rovněž nesplnila třetí podmínku na základě skutečnosti, že společnosti ve skupině nakupovaly zemní plyn od státního dodavatele za snížený tarif.
(45)
Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení dotčeným společnostem, orgánům ČLR a žadatelům a vyzvala je, aby předložili své připomínky.
(46)
Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, aby mohly změnit předběžná zjištění Komise. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) a po konzultaci s členskými státy byli všichni žadatelé jednotlivě a oficiálně vyrozuměni dne 13. září 2013 o konečném rozhodnutí Komise, pokud jde o jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(47)
Ani jeden ze čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR, již požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, tedy neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly proto zamítnuty.
3.2 Individuální zjišťování
(48)
Jeden ze dvou vyvážejících výrobců, který byl původně do vzorku zařazen, ale následně vyloučen (viz 18. bod odůvodnění), požádal o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení, pokud by nebyl zahrnut do vzorku. Po jeho vyřazení ze vzorku a s ohledem na to, že přiznání zacházení jako v tržním hospodářství již bylo ověřeno na místě (viz 37. bod odůvodnění výše), bylo usouzeno, že přiznání individuálního zjišťování by nemělo znamenat přílišné zatížení. Žádný jiný vyvážející výrobce, který nebyl zařazen do vzorku, o individuální zjišťování nepožádal.
3.3 Běžná hodnota
3.3.1 Volba srovnatelné země
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Komise v oznámení o zahájení řízení předpokládala, že běžná hodnota by měla být určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, a pokud by třetí země s tržním hospodářstvím nebyla nalezena, měla by být běžná hodnota určena na základě cen v Unii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Předtím, než se vezmou za základ ceny v Unii, Komise prošetří veškeré možnosti výběru vhodné srovnatelné země.
(50)
Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k výběru srovnatelné země a k použití cen v Unii.
(51)
Byly obdrženy připomínky od Čínské obchodní komory pro vývoz a dovoz výrobků lehkého průmyslu a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“), od dovozce, který není ve spojení, a od dvou čínských vyvážejících výrobců, a ti všichni vyjádřili námitky proti použití cen v Unii pro stanovení běžné hodnoty. Za vhodné srovnatelné země byly navrženy Turecko a Indie.
(52)
V zájmu prozkoumání všech možností výběru vhodné srovnatelné země útvary Komise mezitím nalezly jedenáct třetích zemí s tržním hospodářstvím s možnou výrobou solárního skla a na základě veřejně dostupných informací pozvaly 24 společnosti z těchto zemí ke spolupráci s Komisí. Jsou to tyto země: Austrálie, Indie, Indonésie, Japonsko, Jižní Afrika, Jižní Korea, Saúdská Arábie, Thajsko, Tchaj-wan, Turecko a USA.
(53)
Na základě informací, které má Komise k dispozici, kromě ČLR a Unie se obdobný výrobek vyrábí pouze v Indii a Turecku. Za účelem řádného posouzení přiměřenosti Turecka a Indie jako vhodných srovnatelných zemí Komise analyzovala informace týkající se obdobného výrobku, konkrétně počet výrobců, velikost domácího trhu, úroveň dovozu a význam obchodních a neobchodních překážek v obou zemích. Přihlásila se však pouze jedna společnost z Turecka a vyjádřila ochotu spolupracovat s Komisí, i přes mnohokrát opakované pokusy Komise o spolupráci s výrobci v Indii.
(54)
Turecko je třetí zemí s tržním hospodářstvím. Dovozní cla použitelná na obdobný výrobek činí 3 % v režimu DNV. Mezi Tureckem a Unií je uzavřena celní unie a dovozní cla mají tudíž v obou směrech nulovou úroveň. Podle všeho neexistují další cla ani jiné významné neobchodní překážky týkající se obdobného výrobku.
(55)
Podle tureckého výrobce, který vyjádřil ochotu spolupracovat při šetření, je to jediná společnost vyrábějící obdobný produkt v Turecku. Tato společnost má významný objem výroby a obdobný výrobek vyváží i prodává na domácím trhu, přičemž vývoz je vyšší než objem prodaný v tuzemsku.
(56)
Bez ohledu na neexistenci obchodních a neobchodních překážek nebylo během období šetření na turecký trh dovezeno žádné solární sklo. Současně Komise šetřením potvrdila, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi dosahoval během období šetření přiměřeného, nikoli však nadměrného zisku.
(57)
Na základě výše uvedeného a se zohledněním všech informací dostupných v této fázi šetření bylo Turecko prozatímně vybráno za srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2 Běžná hodnota
(58)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(59)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Turecku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující turecký výrobce prodává obdobný výrobek na domácím tureckém trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(60)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Za tím účelem byly tudíž zjištěny výrobní náklady tureckého výrobce během období šetření.
(61)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(62)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(63)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů tureckého výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku tureckého výrobce, které jsou ziskové.
(64)
Vzhledem k nedostatku technologie povrchové úpravy, která se během období šetření uplatňovala na solární sklo vyrobené v Turecku, a jelikož žádné turecké solární sklo nebylo vyrobeno plavením, několik typů výrobku se na tureckém domácím trhu vůbec neprodávalo. U těchto druhů výrobků, které se v období šetření v Turecku neprodávaly, ale byly vyváženy z ČLR do Unie, proto musela být běžná hodnota vypočítána podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů tureckého srovnatelného výrobce s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Náklady na povrchovou úpravu a na výrobu plavením vycházely z údajů, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
3.4 Vývozní ceny
(65)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny proto vycházely z cen dotčeného výrobku skutečně zaplacených nebo splatných.
3.5 Srovnání
(66)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(67)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(68)
Na tomto základě byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní dopravu a pojištění, náklady na manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, vývozní cla a provize ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.6 Dumpingové rozpětí
(69)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla vážená průměrná vypočítaná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku v Turecku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(70)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku a pro výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, zjištěno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty každého typu obdobného výrobku stanovené v Turecku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, kterou si účtovala každá společnost. Dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(71)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(72)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, dumpingové rozpětí bylo stanoveno na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce v ČLR. Úroveň spolupráce je podíl objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie na celkovém objemu vývozu z dotčené země do Unie uvedeném v podnětu (viz 15. bod odůvodnění výše).
(73)
Úroveň spolupráce je vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během období šetření více než 80 % celkového vývozu do Unie. Na tomto základě bylo zbytkové dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanoveno na úrovni odpovídající nejvyššímu dumpingovému rozpětí zjištěnému u spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(74)
Zjištěná prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením jsou následující:
Název podniku
Prozatímní dumpingové rozpětí
Společnosti zařazené do vzorku
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi group
74,0 %
Společnosti s individuálním dumpingovým rozpětím
Henan Yuhua
31,9 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, pro které se použije průměrná hodnota ze vzorku
79,8 %
Všechny ostatní společnosti
86,2 %
4. ÚJMA
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(75)
Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření osm výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(76)
K určení celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací poskytnutých žadatelem, makroekonomické údaje poskytnuté sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe) a odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož se solární sklo dováží do Unie pod celní položkou 7007 19 80 - Ostatní - Vrstvené bezpečnostní sklo, jež zahrnuje i jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, nemohly být k určení objemu dovozu a hodnoty použity údaje Eurostatu. Objem a hodnota dovozu vycházely z údajů, které poskytl žadatel a sdružení výrobního odvětví Unie. Bylo-li to možné, tyto údaje byly porovnány s odpověďmi na dotazník. Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii činila během období šetření asi 21 734 000 m2.
(77)
Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představovali 79 % celkového prodeje obdobného výrobku v Unii.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(78)
Během šetření se zjistilo, že produkce žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku nebyla určena pro vlastní spotřebu.
(79)
Proto pro účely tohoto šetření není nutné provést zvláštní analýzu závislého prodeje.
4.3 Spotřeba v Unii
(80)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu celkového prodeje všech výrobců v Unii na trhu Unie po odečtení jejich vývozu a přičtení dovozu z ČLR a z dalších třetích zemí. Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů poskytnutých žadatelem a sdružením výrobního odvětví Unie (Glass for Europe), které byly porovnány s odpověďmi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba v Unii (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Celková spotřeba Unie
19 440
28 504
35 258
29 040
Index (2008 = 100)
100
147
181
149
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(82)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba v Unii zvýšila o 49 %, ale v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Spotřeba solárního skla v Unii celkově výrazně vzrostla oproti roku 2009. Bylo to způsobeno především vyšší spotřebou konečných produktů, zejména solárních modulů (viz 142. bod odůvodnění níže).
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(83)
Dumpingový dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (1 000 m2) a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Index
100
171
513
696
Podíl na trhu
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Index
100
117
283
466
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(84)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 596 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie na trhu. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 6,1 % na 28,7 %. Celkově se dumpingový dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(85)
Nárůst dumpingového dovozu z dotčené země byl daleko větší než zvýšení spotřeby dotčeného výrobku a obdobných výrobků v Unii. V důsledku toho mohli vyvážející výrobci mnohem více těžit z rostoucí spotřeby Unie a značně posílit své postavení na trhu.
4.4.2 Ceny dumpingového dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(86)
Průměrná cena dumpingového dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Dovozní ceny (EUR/m2)
2009
2010
2011
Období šetření
ČLR
6,02
6,10
4,96
4,38
Index
100
101
82
73
Zdroj:
žadatel a odpovědi čínských vyvážejících výrobců na dotazník.
(87)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku v posuzovaném období klesla. Průměrná dovozní cena poklesla o 27,2 % z 6,02 EUR/m2 v roce 2009 na 4,38 EUR/m2 v období šetření.
(88)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravené na úroveň cen ze závodu s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, zjištěné na základě cen CIF s příslušnou úpravou směrem nahoru, tj. o náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Tyto úpravy zvýšily cenu o 7 až 15 % v závislosti na kontrolním čísle výrobku.
(89)
Porovnání cen bylo provedeno podle čísla typu výrobku u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti s náležitou úpravou, jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění výše, a po odečtení rabatů a slev. Výsledkem porovnání vyjádřeném v procentech obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření bylo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 10,6 % a 26,7 % cen výrobců v Unii zařazených do vzorku z dumpingového dovozu dotčeného výrobku.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(91)
Jak je vysvětleno v 7. a 8. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(92)
Pro účely analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise analyzovala makroekonomické ukazatele za posuzované období na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a vztahujících se na všechny výrobce v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(93)
Za účelem tohoto šetření byly posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(94)
Rovněž byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.6 Makroekonomické ukazatele
4.6.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(95)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období šetření
Výrobní kapacita (1 000 m2)
39 000
52 200
61 200
60 500
Index 2009
100
134
157
155
Objem výroby (1 000 m2)
17 540
24 674
28 766
22 885
Index
100
141
164
130
Využití kapacity
45 %
66 %
66 %
40 %
Index
100
105
105
84
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvyšovala v souladu se spotřebou. Svého vrcholu dosáhla výroba v roce 2011 a poté v období šetření klesla o 30 %. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu o 40 %. Třebaže byla úroveň výroby vyšší, míra využití kapacity se u výrobců v Unii snížila o 17 procentních bodů, protože výrobní odvětví Unie rozšířilo svou výrobní kapacitu v reakci na silnou poptávku až o 40 % v průběhu období šetření.
(97)
Ačkoli výrobní odvětví Unie rozšířilo svou kapacitu v reakci na zvýšenou spotřebu, úroveň výroby výrobního odvětví Unie narostla méně než spotřeba a využití kapacity; po značném nárůstu v prvních třech letech posuzovaného období klesala během období šetření, což se časově shodovalo s růstem podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země.
4.6.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(98)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Index
100
146
159
112
Podíl na trhu
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Index
100
99
87
75
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(99)
Během posuzovaného období vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 12 %. V souvislosti s růstem spotřeby v Unii o 49 % se to však projevilo poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 90,2 % v roce 2009 na 67,7 % v období šetření, tj. hlubokým propadem o 25 % v posuzovaném období. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil mnohem méně než dumpingový dovoz z dotčené země. Z toho vyplývá, že výrobci v Unii nebyli s to plně využít rostoucí spotřeby a jejich podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období snížil.
4.6.3 Růst
(100)
Růst výrobního odvětví Unie se odráží v objemových ukazatelích, jako je výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. I přes vzrůst spotřeby během analyzovaného období nerostl podíl výrobců v Unii na trhu v souladu se spotřebou. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v tomto období snižoval, jelikož objem dovozu vzrůstal. Ve stejném období se podíl dovozu z ČLR zvýšil o 366 %. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nemohlo plně těžit z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci.
4.6.4 Zaměstnanost a produktivita
(101)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
Období šetření
Zaměstnanost - ekvivalent plného úvazku (FTE)
565
792
932
857
Index
100
140
165
152
Produktivita (1 000 m2/FTE)
31
31,2
30,9
26,7
Index
100
100
99
86
Zdroj: žadatel odpovědi výrobců Unie na dotazník
(102)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření se zaměstnanost celkově zvýšila o 52 %. Ke zvýšení však došlo v období do roku 2011, kdy dosáhla nejvyšší hodnoty ve výši 932 plných úvazků (FTE) a následně poklesla na 857 FTE během období šetření. Produktivita zůstala relativně stabilní po celé období let 2009-2011. Částečně to bylo způsobeno tím, že výroba obdobného výrobku je vysoce automatizovaná a vyžaduje malý počet pracovních sil. V období šetření ovšem klesla o 24,4 % oproti roku 2011. Příčinou byl pokles výroby během stejného období o přibližně 30 %.
(103)
Zaměstnanost tedy během období šetření poklesla, reagujíc tak na vývoj výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.
4.6.5 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(104)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. S ohledem na objem a ceny dovozu z dotčené země lze dopad skutečných dumpingových rozpětí tohoto rozměru na výrobní odvětví Unie považovat za podstatný.
(105)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu pro toto posouzení relevantní.
4.6.6 Mikroekonomické ukazatele
(106)
Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na základě odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Většina výrobců v Unii zařazených do vzorku učinila počáteční investice a zahájila výrobu obdobného výrobku v roce 2009. Proto jsou všechny níže analyzované ukazatele výrazně ovlivněny touto počáteční fázi v roce 2009. Aby se ukázal vývoj bez rušivého vlivu počáteční fáze společností zařazených do vzorku, jsou i indexy prezentovány od roku 2010.
4.6.7 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(107)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná prodejní jednotková cena na trhu Unie (EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Index 2009
100
85
84
77
Index 2010
117
100
98
90
Jednotkové výrobní náklady (EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Index 2009
100
64
65
72
Index 2010
156
100
101
112
Zdroj: Odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(108)
Po celé posuzované období prodejní jednotkové ceny klesaly, ale pád cen byl nejvýraznější v období šetření, kdy se snížily o 7,9 % oproti roku 2011, o 9,5 % ve srovnání s rokem 2010 a o 23 % proti roku 2009.
(109)
Navzdory velkému rozdílu mezi průměrnou prodejní jednotkovou cenou výrobního odvětví Unie a cenou čínského dovozu (jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění výše) bylo skutečné cenové podbízení v období šetření na základě porovnání jednotlivých typů výrobku mnohem menší, tj. mezi 10,6 % a 26,7 %.
(110)
Jednotkové výrobní náklady se mezi rokem 2011 a obdobím šetření zvýšily o více než 10 %, zatímco mezi roky 2010 a 2011 zůstaly relativně stabilní. Výrobní náklady obecně sledovaly vývoj prodejních cen mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Zvýšení jednotkových výrobních nákladů bylo způsobeno poklesem objemu výroby, zatímco celkové náklady na výrobu mezi rokem 2011 a obdobím šetření ve skutečnosti klesly.
4.6.8 Náklady práce
(111)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady na zaměstnance (v EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Index 2009
100
98
107
112
Index 2010
102
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(112)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance průběžně vzrostly celkem o 12 %. K největšímu růstu o 4,8 % však došlo mezi rokem 2011 a a obdobím šetření. Celkový růst nákladů práce lze zčásti vysvětlit inflací a náklady na snižování stavu zaměstnanců, které museli nést někteří výrobci v Unii v souvislosti s útlumem tohoto odvětví mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
4.6.9 Zásoby
(113)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci období (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Index 2009
100
122
108
115
Index 2010
82
100
88
95
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník
(114)
Mezi rokem 2011 a obdobím šetření se zásoby zvýšily o 7,3 % a mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostly o 15 %, zatímco v letech 2010 a 2011 meziročně klesly o 11,6 %.
(115)
Šetření prokázalo, že vzhledem k objemovému i hodnotovému poklesu prodeje měli výrobci v Unii sklon nechávat si omezené zásoby obdobného výrobku. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným ukazatelem pro určení toho, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
4.6.10 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřovat si kapitál
(116)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost
-20,3 %
8,31 %
8,21 %
-14,5 %
Index 2009
100
241
240
129
Index 2010
- 244
100
99
- 174
Peněžní tok (v tis. EUR)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Index 2009
100
337
355
229
Index 2010
-73
100
113
21
Investice (v tis. EUR)
46 087
18 230
7 633
10 712
Index 2009
100
40
17
23
Index 2010
253
100
42
59
Návratnost investic
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Index 2009
100
339
393
66
Index 2010
-72
100
139
- 120
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(117)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl na obratu tohoto prodeje.
(118)
Jak je vysvětleno výše, v roce 2009 zaznamenala většina výrobců v Unii zařazených do vzorku ztráty způsobené zejména tím, že v té době teprve zahajovali výrobu obdobného výrobku. Již v roce 2010 však průměrný zisk činil 8,31 %. Následně ziskovost v roce 2011 mírně klesla, když se začal zvyšovat dumpingový dovoz. A konečně, toto odvětví utrpělo značné ztráty během období šetření, tj. pokles o 276,6 % v porovnání s rokem 2011.
(119)
Vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost, zaznamenal mezi rokem 2011 a obdobím šetření výrazný propad o 81 %. Od roku 2010 postupně rostl a za celé posuzované období se celkově zvýšil.
(120)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic.
(121)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že po počáteční fázi v roce 2009, kdy výrobní odvětví velice investovalo do obdobného výrobku, investice v letech 2009 až 2011 postupně klesaly a poté se v období šetření zvýšily. V období šetření však investice zůstaly na nízké úrovni ve srovnání s rokem 2009. Investice učiněné v období šetření směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní technologie a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Výrobní odvětví ve stejném období investovalo zejména do nových typů výrobku, které se z ČLR nedováží, a které jsou náročné na výzkum a inovace.
(122)
Naopak návratnost investic v letech 2009 až 2012 klesla o 34 %. Před obdobím šetření však neustále rostla, např. v letech 2009 až 2011 o 293 %, ale v období šetření klesla ve srovnání s rokem 2011 o 186 %.
(123)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku, a v důsledku toho zhoršování jeho finanční situace.
4.7. Závěr ohledně újmy
(124)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie odhalila u většiny ukazatelů újmy jednoznačně klesající vývoj. Díky celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího tempa růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena během posuzovaného období prudce klesala, což mělo negativní vliv na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
(125)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodeje výrobního odvětví Unie však byl doprovázen výrazným snížením průměrné prodejní ceny, jakož i zmenšením podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(126)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie nedosahují ani výrobních nákladů, což se nepříznivě projevuje na ziskovosti výrobního odvětví Unie, která během období šetření vykazovala záporné hodnoty.
(127)
Výrobní kapacita se však mezi rokem 2009 a obdobím šetření vyvíjela příznivě. Kromě toho, ačkoli investice mezi rokem 2009 a obdobím šetření klesly, od roku 2011 do období šetření se opět zvýšily. Jak je vysvětleno v 121. bodě odůvodnění, příčina je v tom, že společnosti zařazené do vzorku i nadále investovaly do obdobného výrobku a přitom se zaměřily mimo jiné na ty typy výrobku, které vyplňovaly mezery na trhu, kam se ještě nedostal vývoz těchto konkrétních typů výrobku z dotčené země, které byly náročné na výzkum a inovace. Zároveň je zřejmé, že výrobní odvětví Unie musí být rovněž schopno vyrábět a prodávat vysoké objemy více základních typů výrobku (které v současnosti soutěží s dumpingovým dovozem z ČLR), aby se tak více rozředily fixní náklady a mohlo být dosahováno úspor z rozsahu.
(128)
Proto lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie během období šetření nejen utrpělo podstatnou újmu, ale také aktivně hledalo způsoby, jak oslabit vliv dumpingového dovozu dotčeného výrobku, a to vývojem inovovaných výrobků, jež se z dotčené země zatím nedovážejí.
(129)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(130)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(131)
Ze šetření vyplynulo, že dumpingový dovoz v posuzovaném období výrazně rostl, přičemž se jeho objem zvýšil o 596 % a jeho podíl na trhu o 366 %. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetřením se rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 89. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(132)
Šetření prokázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 27,2 %, což vedlo k vyššímu rozpětí cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto extrémnímu cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila a v období šetření vykazovala ztráty.
(133)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz a značný nárůst jeho podílu na trhu za ceny, které se trvale podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie, hrály rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2 Účinky jiných činitelů
5.2.1 Dovoz z třetích zemí
(134)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz z třetích zemí (1 000 m2)
2009
2010
2011
Období šetření
Objem (m2)
700
886
1 287
1 023
Index
100
127
184
146
Podíl na trhu
3,60 %
3,11 %
3,65 %
3,52 %
Index
100
86
101
98
Průměrná cena v EUR/m2
10,50
10,09
9,60
8,40
Index
100
96
91
80
Zdroj: Glass for Europe a žadatel
(135)
Objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období vzrostl o 46 % v souladu s nárůstem spotřeby v Unii. Jeho podíl na trhu se mírně snížil během období šetření ve srovnání s rokem 2011 (3,5 %), ale celkově zůstal během posuzovaného období stabilní. Druhým největším vývozcem po ČLR je Turecko následované Indií.
(136)
Z dostupných informací o dovozu ze všech třetích zemí vyplývá, že průměrná dovozní cena byla vyšší než průměrná čínská dovozní cena. Totéž platí i pro jednotkovou cenu za určité typy dotčeného výrobku. Na druhé straně byla průměrná dovozní cena třetích zemí podobná nebo vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie.
(137)
Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z třetích zemí a jejich podíl na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(138)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2009
2010
2011
Období šetření
Hodnota prodeje na vývoz (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Index
100
103
142
36
Objem prodeje na vývoz (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Index
100
117
185
52
Průměrná cena v EUR/m2
13,22
11,56
10,12
9,21
Index
100
87
77
70
Zdroj: odpovědi výrobců v Unii na dotazník.
(139)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2009 až 2011 zvýšil, ale v období šetření náhle klesl o 74 % z hlediska hodnoty a o 71,9 % z hlediska objemu. Na základě odpovědí čínských vývozců zařazených do vzorku to s největší pravděpodobností způsobily velmi nízké ceny čínského vývozu do zemí, kam především mířil vývoz výrobního odvětví Unie (tj. USA, Kanada).
(140)
Prodej na vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku tvořil 20 % objemu jejich celkového prodeje v roce 2009 (v zahajovací fázi), v roce 2010 to bylo 11 % a v nejlepším roce 2011 jen 14 %. V roce 2012 byl zaznamenán další pokles na 5 %, když jim začal konkurovat levný čínský vývoz na hlavních vývozních trzích v třetích zemích. Jelikož trh Unie je hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie a také z toho důvodu, že solární sklo je poměrně těžké a křehké, což se promítá do vícenákladů na dálkovou přepravu (kvůli rozbití a korozi), nelze v této fázi vyvodit závěr, že horší vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku narušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.3 Vývoj spotřeby
(141)
Jak bylo uvedeno výše, mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla spotřeba v Unii o 49 %. Vrcholila v roce 2011, kdy vzrostla o 81 % v porovnání s rokem 2009. Výrobní odvětví Unie však z rostoucí spotřeby nemohlo těžit. V posuzovaném období totiž jeho podíl na trhu neustále klesal až o 25 % ve srovnání s rokem 2009 (- 14,1 % oproti roku 2011). Naopak, čínský podíl na trhu strmě rostl, i když se spotřeba mezi rokem 2011 a obdobím šetření snížila, mezi rokem 2011 a obdobím šetření dosáhl růst 64,8 % a celkově se za celé období zvýšil o 366 %. Během posuzovaného období došlo k obrovskému 596 % nárůstu čínského dovozu.
(142)
Vzhledem k tomu, že spotřeba v Unii v posuzovaném období rostla, její vývoj jen zesiluje příčinnou souvislost mezi rostoucím dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, ale není sama o sobě příčinou této újmy. Kromě toho i v období šetření, kdy spotřeba klesla, dumpingový dovoz z ČLR dále zvýšil svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Lze proto vyvodit předběžný závěr, že pokles spotřeby během období šetření nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4 Vývoj v oblasti solárních modulů
(143)
Podle informací, které má Komise k dispozici, kolem 80-85 % solárního skla se prodává výrobcům solárních modulů (krystalické křemíkové fotovoltaické moduly a fotovoltaické moduly s tenkým filmem) a zhruba 15-20 % se prodává výrobcům solárních fototermických kolektorů na ohřev vody. Proto mají trendy pozorované v odvětví solárních modulů významný dopad na spotřebu solárního skla. Ve stejném období, tj. 2009-2012, se spotřeba solárních modulů neustále zvyšovala, a ačkoli v roce 2012 došlo k poklesu, úroveň spotřeby zůstala o 221 % vyšší než v roce 2009 a o 44 % vyšší než v roce 2010 (5). Kromě toho bylo zjištěno, že i když poptávku po modulech v Unii původně nastartovaly zaručené výkupní ceny, nelze dospět k závěru, že škrty v těchto cenách (na konci roku 2011 a na počátku roku 2012) narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou (6). Důvodem byla skutečnost, že poptávka po solárních modulech zůstala ve stejném období let 2009-2012 relativně vysoká.
(144)
Během posuzovaného období proto zůstala úroveň spotřeby solárních modulů, a v důsledku toho i poptávka po solárním skle vysoká. Její mírný pokles v roce 2012 nemůže být sám o sobě považován za tak silný faktor, aby narušil zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
5.2.5 Závěr
(145)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány další možné příčiny újmy, jako je dovoz z dalších třetích zemí, spotřeba a situace některých uživatelů na trhu (např. výrobců solárních modulů), ale u žádné z nich, ať byla analyzována jednotlivě nebo souhrnně, nebylo shledáno, že by narušovala zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(146)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se proto předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
(147)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(148)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 860 osob. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčené země. Někteří výrobci v Unii již byli nuceni uzavřít svá výrobní zařízení a ostatní se potýkali s insolvencí. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(149)
Očekává se, že uložení antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, což zlepší jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobní odvětví Unie by navíc mělo mít lepší přístup ke kapitálu a mělo by být schopno dalších investic do výzkumu, vývoje a inovací na trhu solárního skla. A konečně je pravděpodobné, že výrobci v Unii, kteří byli nuceni zastavit výrobu v důsledku tlaku čínského dumpingového dovozu, by mohli znovu zahájit své podnikání. Celkově by podle tohoto scénáře byla zajištěna nejen stávající pracovní místa ve výrobním odvětví Unie, ale existovaly by i reálné vyhlídky na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(150)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, mohla insolvence hrozit také dalším výrobcům, což by v krátkodobém až střednědobém časovém měřítku vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(151)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(152)
Hlavní předmět podnikání dvou spolupracujících dovozců tvořilo obchodování s dotčeným výrobkem. Oba diverzifikovali zdroje dotčeného výrobku, tj. neodebírali jej jen z ČLR, ale také z Unie a z třetích zemí.
(153)
Bylo namítnuto, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Uložení cel by především nemělo vést k zastavení veškerého dovozu z ČLR. Zadruhé, i když lze očekávat, že uložení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze nebo hlavně z ČLR, vzhledem k možnosti odebírat dotčený výrobek z třetích zemí lze předpokládat, že dovozci pružně změní zdroje svých dodávek, bude-li to nutné.
(154)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, ale i to, že jejich dopad zmírňuje skutečnost, že dovozci a obchodníci mohou využít jiné zdroje dodávek, jak z třetích zemí, tak z odvětví Unie, které má kapacitu zvýšit svou výrobu, a v každém případě uložená opatření nepřeváží nad pozitivním dopadem pro ostatní strany.
6.3 Zájem dodavatelů surovin
(155)
Při šetření nespolupracoval žádný dodavatel surovin. Jelikož nebyly dostupné údaje od těchto dodavatelů, nebyly k dispozici ani žádné důkazy o tom, že by uložení opatření bylo proti zájmu těchto stran.
6.4 Zájem uživatelů
(156)
Všichni uživatelé, kteří odpověděli, jsou výrobci solárních modulů a/nebo fototermických kolektorů. Tři uživatelé se rozhodně vyslovili pro uložení antidumpingových cel s tím, že výrobní odvětví Unie vyrábí lepší solární sklo, které čínské společnosti nemohou vždy dodat. Tři další uživatelé byli naopak proti uložení antidumpingových opatření. Tito uživatelé očekávají, že uložení antidumpingových cel by mělo negativní dopad na jejich činnost. Předpokládají, že nejsou schopni přenést zvýšení cen na konečného spotřebitele vzhledem k tíživé situaci, v níž se odvětví solárních modulů nachází.
(157)
Podle informací od uživatelů představuje solární sklo pouze asi 6 až 8 % celkových nákladů na solární moduly. Solární sklo tedy tvoří pouze omezenou část nákladů a konečné hodnoty fotovoltaických modulů. Kromě toho lze předpokládat, že pokud budou uložena antidumpingová cla na solární sklo dovážené z ČLR, dopad na celkové náklady solárních modulů by měl být nižší než 1 %. Je to způsobeno hlavně tím, že spolupracující uživatelé nakupují významné množství solárního skla od výrobců v Unii. Možné zavedení antidumpingových cel tedy pravděpodobně způsobí mírný nárůst cen vstupů pro solární moduly, ale to by nemělo mít závažný negativní dopad na náklady a na konečné ceny solárních modulů od výrobního odvětví Unie.
(158)
Kromě toho někteří uživatelé již odebírají z jiných zdrojů dodávek, např. z Turecka a Indie, a ti by neměli být nepříznivě ovlivněni uložením antidumpingových cel. Ostatní uživatelé se mohou také přeorientovat na jiné zdroje dodávek, a to buď z třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Unie.
(159)
Vzhledem k výše uvedenému se námitky, které někteří uživatelé vznesli proti uložení opatření, předběžně zamítají.
6.5 Aspekty hospodářské soutěže
(160)
Jeden dovozce tvrdil, že někteří výrobci v Unii jsou účastníky celosvětového kartelu výrobců plochého skla (týkal se i solárního skla) a Evropská komise jim v roce 2007 uložila pokutu, a proto využívají antidumpingový nástroj k tomu, aby si od členů kartelu vynahradili ztráty, jež jim vznikly z pokuty za kartel a ze ztráty podílu na trhu v Unii. Kromě toho, má-li být přístup na trh Unie omezen pomocí antidumpingových cel, budou výrobci v Unii více motivováni k tomu, aby uzavřeli kartel nebo zahájili jiné jednání narušující hospodářskou soutěž v souvislosti s takovým zbožím, jako je bytové zařízení, kde mají v Unii jen slabou schopnost dosahovat pákového efektu.
(161)
Uvedená tvrzení se předběžně zamítají. Zaprvé, kartel přestal fungovat nejpozději v roce 2007. Účinky kartelu v minulosti proto neměly žádný dopad na odvětví během posuzovaného období. Zadruhé, kartel se netýkal žádného výrobce v Unii zařazeného do vzorku ani většiny stávajících výrobců v Unii s nejvyšším objemem prodeje. Zatřetí se neočekává, že eventuální uložení antidumpingových cel bude mít dopad na soutěžní chování výrobního odvětví Unie, jelikož na jedné straně nedojde ke změně struktury trhu Unie, a na druhé straně mají podniky obecnou povinnost dodržovat platné předpisy Unie a vnitrostátní předpisy upravující hospodářskou soutěž bez ohledu na to, zda jsou cla uložena či nikoli.
(162)
Jeden dovozce vznesl rovněž námitku, že uložení cel by mělo negativní dopad na trh anitreflexních potahových nátěrů solárního skla v Unii. Tento trh, který daný dovozce definoval jako související trh, údajně ovládají výrobci v Unii a uložení opatření by posílilo jejich postavení na úkor konkurenčních poskytovatelů antireflexních potahových nátěrů. Kromě toho bylo uvedeno, že dovozci mají potíže se získáváním zakázek od výrobců v Unii nebo s dodávkou takových zakázek v přiměřených lhůtách a za rozumné ceny.
(163)
Za prvé, trh antireflexních potahových nátěrů je součástí šetření, nikoli souvisejícím trhem. Šetřením bylo prokázáno, že výrobci v Unii jsou na tomto segmentu trhu opravdu stále konkurenceschopní navzdory relativně vyšším cenám, které si účtují díky zdánlivě nižší kvalitě potahovaného solárního skla dovezeného z ČLR. Nebyly však poskytnuty žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopno uspokojit případnou vyšší poptávku po solárním skle s antireflexní povrchovou úpravou. V důsledku toho se tento argument v této fázi zamítá. Pokud jde o tvrzení, že výrobci v Unii odmítali zakázky nebo včasné dodávky za rozumné ceny, je pouze na každém výrobci, jakou obchodní strategii si zvolí, pokud tento výrobce nebo výrobci nemají samostatně nebo společně dominantní postavení na relevantním trhu. Na trhu Unie existuje dostatečná hospodářská soutěž k tomu, aby bylo možné měnit a/nebo diverzifikovat dodavatele. Toto tvrzení se proto také předběžně zamítá.
6.6. Závěr ohledně zájmu Unie
(164)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že na základě posouzení všech různých zájmů jako celku, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů, neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(165)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(166)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(167)
Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu bylo zohledněno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie, aby pokrylo své výrobní náklady a dosáhlo takového hrubého zisku z prodeje obdobného výrobku v Unii, jakého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. za neexistence dumpingových dovozů. Za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí 8,3 % z obratu. Toto ziskové rozpětí vychází z průměrného zisku dosahovaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku v roce 2010, kdy dovoz dotčeného výrobku byl ještě malý, a proto zatím nemohl narušit běžné podmínky hospodářské soutěže.
(168)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 8,3 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(169)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci v Unii zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření, která nepůsobí újmu. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl pak vyjádřen jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(170)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření vůči dovozu solárního skla pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(171)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. V důsledku toho jsou prozatímní sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tyto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Xinyi group
76,4 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
73,5 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glas group
85,3 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
30,3 %
17,1 %
17,1 %
Ostatní spolupracující společnosti
79,5 %
38,4 %
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
85,3 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě výsledků současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. Vzhledem k tomu, že ze strany vyvážejících výrobců byla zaznamenána vysoká úroveň spolupráce (více než 80 %, viz 15. bod odůvodnění), je tato celní sazba založena na nejvyšším individuálním rozpětí újmy stanoveným pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Sazba cla, která se vztahuje na „ostatní spolupracující společnosti“, je založena na váženém průměru vývozců zařazených do vzorku a použije se na všechny spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (s výjimkou společnosti Henan Yuhua, která podléhá individuálnímu clu na základě své žádosti o individuální zjišťování (viz 48. bod odůvodnění)).
(173)
S případnými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (7) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
7.3 Závěrečná ustanovení
(174)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz solárního skla složeného z tvrzeného plochého sodnovápenatého skla s obsahem železa menším než 300 ppm, solární propustností větší než 88 % (měřeno podle AM1,5 300-2 500 nm), protitepelnou odolností až do 250 °C (měřeno dle EN 12150), odolností proti teplotním šokům z Δ 150 K (měřeno podle normy EN 12150) a minimální mechanickou pevností 90 N/mm2 nebo vyšší (měřeno podle normy EN 1288-3) spadajícího pod kód KN ex 7007 19 80 (kód TARIC 7007198010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd;
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd;
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd („Henan Yuhua“).
17,1 %
B946
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
38,4 %
Všechny ostatní společnosti
42,1 %
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění hlavních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí a/nebo před úředníkem pro slyšení z GŘ pro obchod, a to do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. listopadu 2013.
RÈGLEMENT (UE) No 1205/2013 DE LA COMMISSION
du 26 novembre 2013
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de vitrage solaire en provenance de la République populaire de Chine
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après le «règlement de base»), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1 Ouverture
(1)
Le 28 février 2013, la Commission européenne (ci-après la «Commission») a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après l’«avis d’ouverture»), l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations, dans l’Union, de vitrage solaire originaire de la République populaire de Chine (ci-après la «RPC» ou le «pays concerné»).
(2)
L’enquête a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 15 janvier 2013 par l’EU ProSun Glass (ci-après le «plaignant») au nom de producteurs représentant plus de 25 % de la production totale de vitrage solaire de l’Union. La plainte contenait des éléments attestant à première vue l’existence du dumping dont faisait l’objet ledit produit et du préjudice important en résultant, qui ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une enquête.
(3)
Après la publication de l’avis d’ouverture, la Commission a été informée que le produit était défini de manière incorrecte à la section 2 de l’avis d’ouverture. Par conséquent, un rectificatif à l’avis d’ouverture a été publié au Journal officiel de l’Union européenne (3) pour corriger cette petite erreur.
(4)
Le 27 avril 2013, la Commission a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (4), l’ouverture d’une procédure antisubventions parallèle concernant les importations dans l’Union de vitrage solaire originaire de la RPC et a entamé une enquête distincte.
1.2 Enregistrement
(5)
Une demande d’enregistrement des importations de vitrage solaire en provenance du pays concerné a été déposée en même temps que la plainte, pour être ensuite retirée le 2 octobre 2013.
1.3 Parties concernées
(6)
La Commission a informé officiellement le plaignant, les autres producteurs de l’Union connus, les producteurs-exportateurs de la RPC connus, les importateurs, les négociants, les utilisateurs, les fournisseurs et les autorités de la RPC de l’ouverture de l’enquête. Elle a donné à toutes les parties intéressées l’occasion de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. La Commission a également informé les producteurs des pays analogues potentiels de l’ouverture de l’enquête et les a invités à y participer.
1.3.1 Échantillonnage
a) Échantillonnage des producteurs de l’Union
(7)
L’enquête a révélé que l’industrie de l’Union comprend actuellement sept producteurs actifs, dont deux PME. Dans l’avis d’ouverture, la Commission a annoncé avoir provisoirement sélectionné un échantillon de producteurs de l’Union. Cet échantillon se composait de quatre producteurs de l’Union connus par la Commission avant l’ouverture de l’enquête pour produire du vitrage solaire. La Commission a retenu l’échantillon sur la base du plus grand volume de ventes représentatif du produit similaire au cours de la période allant du 1er janvier 2012 au 31 décembre 2012. Les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon représentaient plus de 50 % de la production totale de l’Union. La Commission a informé les parties intéressées de l’échantillon proposé de producteurs de l’Union au moyen d’une note au dossier consultable par les parties intéressées. La Commission a également envoyé une lettre aux producteurs de l’Union pour les informer de l’échantillon proposé. Les parties intéressées ont également été invitées dans l’avis d’ouverture à faire connaître leurs points de vue sur l’échantillon provisoire.
(8)
Une PME a manifesté son intérêt à faire partie de l’échantillon. La Commission a décidé de l’inclure dans l’échantillon au même titre qu’une deuxième société en raison du volume des ventes plus élevé de celle-ci et de retirer de l’échantillon la société ayant le volume de ventes le plus bas. Aucun autre commentaire n’a été reçu concernant l’échantillon provisoire constitué. Par conséquent, la Commission a ajouté deux sociétés à l’échantillon initialement constitué et en a retiré une.
(9)
Enfin, après des visites de vérification, la Commission a décidé de retirer l’une des cinq sociétés de l’échantillon, car elle n’a pas été jugée représentative de l’industrie de l’Union. Plus précisément, la société était dans une phase de démarrage (ce qui n’était pas le cas de l’industrie de l’Union dans son ensemble) et l’évolution de sa rentabilité n’aurait dès lors pas donné une image réelle de la situation dans l’industrie de l’Union.
(10)
En fin de compte, elle a finalement sélectionné un échantillon de quatre producteurs de l’Union. L’échantillon final représente 79 % des ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union. L’échantillon est dès lors jugé représentatif de l’industrie de l’Union.
(11)
Trois producteurs de l’Union parmi les sept ont demandé, sur la base de l’article 19 du règlement de base, que leur identité reste confidentielle. Ils ont argué du fait que la divulgation de leur identité risquait d’entraîner un effet préjudiciable important pour leurs activités commerciales. Leur demande a été examinée et jugée justifiée. Il a en outre été décidé, en raison du nombre limité de producteurs de l’Union, de ne pas divulguer les noms des producteurs de l’Union qui n’ont pas demandé l’anonymat, et ce pour ne pas risquer d’entraîner par inadvertance la divulgation de l’identité des autres. L’identité de l’entreprise Interfloat Corporation/GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (ci-après «GMB/IF») est, elle, déjà connue puisque celle-ci a déclaré publiquement faire partie des plaignants.
b) Échantillonnage des importateurs indépendants
(12)
Afin de permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les importateurs indépendants ont été invités à se faire connaître auprès de la Commission et à fournir les informations demandées dans l’avis d’ouverture.
(13)
Quatre importateurs indépendants ont répondu au formulaire d’échantillonnage joint à l’avis d’ouverture; seuls deux importateurs ont transmis leur réponse au questionnaire donné. Vu le faible nombre d’importateurs acceptant de coopérer, il n’a pas été jugé nécessaire de procéder à un échantillonnage.
c) Échantillonnage des producteurs-exportateurs
(14)
En raison du nombre élevé de producteurs-exportateurs, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour déterminer le dumping, conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, les producteurs-exportateurs ont été invités à se faire connaître et à fournir, comme indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit concerné au cours de la période allant du 1er janvier 2012 au 31 décembre 2012.
(15)
Douze producteurs-exportateurs chinois ou groupes de producteurs-exportateurs, représentant plus de 95 % des exportations totales de la Chine vers l’Union au cours de cette période, ont fourni les informations demandées et ont accepté d’être intégrés dans l’échantillon.
(16)
Sur la base des informations reçues et conformément à l’article 17 du règlement de base, la Commission a retenu un échantillon provisoire de cinq producteurs-exportateurs sur la base du plus grand volume représentatif d’exportations de vitrage solaire vers l’Union sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible.
(17)
Toutes les parties concernées, ainsi que les autorités de la RPC, ont été informées de l’échantillon proposé et invitées à transmettre leurs observations. Après avoir analysé les observations reçues, la Commission a décidé de garder l’échantillon proposé de cinq sociétés et toutes les parties intéressées ont été informées en conséquence de l’échantillon final retenu.
(18)
Par la suite, l’enquête a révélé que deux producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon avaient gonflé leurs ventes à l’exportation vers l’Union et avaient ainsi été inclus dans l’échantillon pour des raisons non valables. Les deux sociétés ont dès lors été exclues de l’échantillon après avoir eu l’occasion de transmettre leurs observations. La Commission, après avoir dûment analysé les observations transmises par les sociétés, a conclu que celles-ci n’avaient pas donné des chiffres incorrects de manière intentionnelle et a décidé de continuer à les considérer comme des parties coopérant à l’enquête, conformément à l’article 18 du règlement de base.
(19)
À la suite de ces exclusions, il a été envisagé d’ajouter d’autres producteurs-exportateurs dans l’échantillon. Toutefois, compte tenu du fait que les deux exclusions sont survenues à un stade déjà avancé de l’enquête, cet ajout n’a pas été jugé possible dès lors qu’il risquait de compromettre l’achèvement de l’enquête dans les délais prescrits.
(20)
Le nouvel échantillon de producteurs-exportateurs ou groupes de producteurs-exportateurs de vitrage solaire se présente dès lors comme suit:
-
Flat Solar Glass Group Co., Ltd, et ses sociétés liées («Flat Glass Group»);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings («Xinyi») et son négociant lié;
-
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, et ses sociétés liées («Hehe Group»).
(21)
La Commission a corrigé le volume des ventes totales à l’exportation du produit concerné en provenance de la RPC après avoir été informée de la surestimation des ventes à l’exportation des deux producteurs-exportateurs (voir le considérant 18 ci-dessus). L’échantillon final représente plus de 50 % du volume total des exportations vers l’Union du produit concerné au cours de la période du 1er janvier 2012 au 31 décembre 2012, ainsi que le déclarent les producteurs-exportateurs coopérant à l’enquête. Il est dès lors considéré comme représentatif du volume des exportations de vitrage solaire vers l’Union en provenance de la RPC.
d) Réponses au questionnaire et visites de vérification
(22)
La Commission a envoyé des questionnaires à tous les producteurs-exportateurs chinois qui en avaient fait la demande ainsi qu’aux producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon, aux importateurs indépendants et à leurs associations et enfin aux utilisateurs qui se sont fait connaître dans les délais indiqués dans l’avis d’ouverture.
(23)
Des réponses au questionnaire ont été reçues de quatre producteurs-exportateurs chinois, de tous les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon, de deux importateurs indépendants de l’Union et de douze utilisateurs.
(24)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins d’une détermination provisoire du dumping, du préjudice qui en résulte et de l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des (groupes de) sociétés suivantes:
a)
Producteurs de l’Union
-
GMB/IF et d’autres sociétés faisant l’objet d’un traitement confidentiel.
b)
Importateurs
-
Vetrad NV, Pays-Bas
c)
Utilisateurs
-
Sunerg Solar SRL, Italie
d)
Producteurs-exportateurs en RPC
-
Sociétés retenues dans l’échantillon:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd («Flat Glass Group»),
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd et Xinyi Solar (Hong Kong) Limited («Xinyi Group»)
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.), et Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. («Hehe Group»).
-
Sociétés soumises à un examen individuel:
-
Henan Yuhua New Material Co., Ltd («Henan Yuhua»).
e)
Producteur dans le pays analogue
-
Compte tenu de la nécessité d’établir une valeur normale pour les producteurs-exportateurs chinois dans le cas où le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché tel que défini à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base ne serait pas accordé, une visite de vérification destinée à établir la valeur normale sur la base de données en Turquie, pays analogue, a été effectuée dans les locaux de la société suivante:
-
Trakya Cam Sanayii A.Ș., Turquie.
1.3.2 Période d’enquête et période considérée
(25)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er janvier 2012 et le 31 décembre 2012 (ci-après la «période d’enquête»). L’examen des tendances utiles aux fins de l’évaluation du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 2009 à la fin de la période d’enquête (ci-après la «période considérée»).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1 Produit concerné
(26)
Le produit soumis à l’enquête est le vitrage solaire constitué de verre plat sodocalcique trempé caractérisé par une teneur en fer inférieure à 300 ppm, un facteur de transmission solaire supérieur à 88 % (mesuré dans les conditions suivantes: AM1,5 300-2 500 nm), une résistance maximale à la chaleur de 250 °C et une résistance aux chocs thermiques de Δ 150K (mesurées selon la norme EN 12150), ainsi qu’une résistance mécanique égale ou supérieure à 90 N/mm2 (mesurée selon la norme EN 1288-3) (ci-après le «produit concerné»).
(27)
Le produit concerné relève actuellement du code NC ex 7007 19 80.
(28)
Le vitrage solaire est l’un des composants qui interviennent dans la fabrication de modules photovoltaïques en silicium cristallin et de modules photovoltaïques à couche mince produisant de l’électricité ainsi que dans la fabrication de capteurs thermiques plats produisant de l’eau chaude.
2.2 Produit similaire
(29)
L’enquête a établi que le produit concerné et le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur chinois, le produit fabriqué et vendu dans l’Union par l’industrie de l’Union et le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur de la Turquie, utilisé en tant que pays analogue, possèdent les mêmes caractéristiques physiques et techniques fondamentales ainsi que les mêmes utilisations de base. Ils sont donc considérés provisoirement comme des produits similaires, au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
2.3 Revendications relatives à la définition du produit
(30)
Un importateur a demandé l’exclusion du verre jardinier utilisé dans la construction de serres du champ d’application de l’enquête, faisant valoir que le vitrage utilisé dans les serres peut avoir des tailles très différentes alors que le vitrage solaire n’est fabriqué que dans certaines tailles précises. En outre, l’importateur a présenté un certificat montrant qu’une partie de ses importations comprend du verre dont la teneur en fer dépasse 300 ppm. Par conséquent, ce type de verre jardinier importé ne s’inscrit clairement pas dans le champ d’application de la présente enquête.
(31)
Un autre importateur a fait valoir que le verre d’ameublement qu’il importe (utilisé pour les étagères en verre, le garnissage de panneaux, les plateaux de table, les panneaux de portes coulissantes, les plateaux supérieurs, etc.) présente des caractéristiques techniques identiques ou très similaires au vitrage solaire mais a demandé son exclusion du champ d’application de l’enquête car il vise une utilisation finale différente. Or, d’après les éléments de preuve avancés, il semble que la plupart du verre qu’il importe ne partage pas toutes les caractéristiques techniques du vitrage solaire tel qu’il est décrit au considérant 26 ci-dessus. Plus précisément, six types de verre importé ont une teneur en fer largement supérieure à 300 ppm, tandis qu’un type de verre importé a une teneur en fer inférieure à 300 ppm mais un facteur de transmission solaire sensiblement plus bas que le minimum de 88 % requis pour être défini comme du vitrage solaire. L’importateur a avancé que même si ce type de verre ne répond pas à l’une des caractéristiques techniques du vitrage solaire tel qu’il est défini au considérant 26, il correspond à la classification principale du vitrage solaire, à savoir «verre plat sodocalcique trempé». La Commission, dans un avis préliminaire, estime que seuls les types de verre qui réunissent toutes les caractéristiques techniques du vitrage solaire s’inscrivent dans le champ d’application de l’enquête. Par conséquent, il y a lieu de conclure provisoirement que les types de verre susmentionnés, importés par l’importateur en question, ne tombent pas dans le champ d’application de l’enquête.
(32)
Cela étant, tous les types de verre jardinier et d’ameublement qui présentent éventuellement des caractéristiques techniques similaires au vitrage solaire restent à ce stade dans le champ d’application du produit concerné dès lors qu’ils peuvent éventuellement être utilisés comme du vitrage solaire.
(33)
L’importateur a également fait valoir que le verre flotté devait être exclu de la définition du produit puisqu’il est fabriqué selon un processus différent du verre coulé, considéré par l’importateur comme le seul type de vitrage solaire. Du reste, puisque les produits d’ameublement en verre flotté ne peuvent prétendument pas se substituer aux produits en vitrage solaire, il a été avancé que le verre flotté ne pouvait être considéré comme un produit similaire et devait être exclu du champ d’application de l’enquête. La Commission, dans un avis préliminaire, estime que le verre flotté ne peut pas être exclu du champ d’application de l’enquête puisqu’il répond à toutes les caractéristiques techniques énoncées au considérant 26 ci-dessus. Par ailleurs, l’enquête a montré que le verre flotté peut clairement être utilisé comme du vitrage solaire et est fabriqué à la fois par l’industrie de l’Union et par les exportateurs chinois. Par conséquent, il y a lieu de conclure provisoirement que le verre flotté reste dans le champ d’application de l’enquête.
3. DUMPING
3.1 Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(34)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, dans le cas d’enquêtes antidumping concernant les importations en provenance de la RPC, la valeur normale est déterminée conformément à l’article 2, paragraphes 1 à 6, du règlement de base pour les producteurs-exportateurs dont il a été constaté qu’ils satisfont aux critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), dudit règlement.
(35)
Brièvement, et par souci de clarté uniquement, ces critères sont les suivants:
1)
les décisions des entreprises sont arrêtées en tenant compte des signaux du marché, sans intervention significative de l’État, et les coûts reflètent les valeurs du marché;
2)
les entreprises utilisent un seul jeu de documents comptables de base, qui font l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes internationales et qui sont utilisés à toutes fins;
3)
il n’existe aucune distorsion importante induite par l’ancien système d’économie planifiée;
4)
la sécurité juridique et la stabilité sont garanties par des lois concernant la faillite et la propriété;
5)
les opérations de change sont exécutées au taux du marché.
(36)
Dix sociétés qui coopèrent à l’enquête ont demandé le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base et ont rempli le formulaire de demande dans le délai fixé. Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point d), du règlement de base, une vérification en vue de l’octroi éventuel de ce statut a été réalisée auprès des sociétés incluses dans l’échantillon ainsi qu’auprès de la société ayant fait l’objet d’un examen individuel (voir le considérant 48 ci-après).
(37)
Il s’ensuit qu’une décision relative à l’obtention du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché a été rendue pour les quatre sociétés ou groupes de sociétés suivants.
-
Sociétés retenues dans l’échantillon:
-
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Zhejiang Flat Mirror Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd («Flat Glass Group»);
-
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd («Xinyi») et Xinyi Solar (Hong Kong) Limited («Xinyi Group»);
-
Zhejiang Hehe Figured Glass Co., Ltd., Zhejiang Yaohua Import and Export Co., Ltd.), et Zhejiang Glaverbel Glass Technology Co., Ltd, Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd, Hangzhou Hehe Glass Industry Co., Ltd. («Hehe Group»).
-
Sociétés soumises à un examen individuel:
-
Henan Yuhua New Materials Co., Ltd («Henan Yuhua»).
(38)
La Commission a recueilli toutes les informations jugées nécessaires et a vérifié toutes les données fournies dans les demandes d’octroi du statut d’économie de marché dans les locaux des sociétés en question.
(39)
Dans le cas de sociétés liées, la Commission examine si le groupe de sociétés liées dans son ensemble remplit les conditions pour être considéré comme opérant dans les conditions d’une économie de marché. Par conséquent, lorsqu’une filiale ou une autre société liée au demandeur établi en RPC est impliquée, directement ou indirectement, dans la production ou la vente du produit concerné, l’examen est réalisé individuellement pour chaque société ainsi que pour le groupe de sociétés dans son ensemble.
(40)
Par conséquent, les demandes d’octroi du statut d’économie de marché des quatre producteurs-exportateurs (groupes de sociétés), composés de onze entités juridiques, ont fait l’objet d’une enquête.
(41)
Il est apparu, à la suite de l’enquête, qu’aucun des quatre producteurs-exportateurs (groupes de sociétés) ayant sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché n’a pu démontrer qu’il satisfaisait à tous les critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base.
(42)
Plus précisément, trois producteurs-exportateurs n’ont pas pu démontrer, à titre individuel ou en tant que groupe, qu’ils disposaient d’un jeu clair et unique de documents comptables ayant fait l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales, raison pour laquelle ils ne respectaient pas le deuxième critère d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(43)
Par ailleurs, aucun des quatre producteurs-exportateurs, à titre individuel ou en tant que groupe, n’a pu démontrer que sa situation ne faisait pas l’objet de distorsions importantes induites par le système d’économie planifiée. De ce fait, ces sociétés ou ce groupe de sociétés ne respectaient pas le troisième critère d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. Plus précisément, les quatre producteurs-exportateurs ou groupes de producteurs-exportateurs bénéficiaient de régimes fiscaux privilégiés.
(44)
En outre, l’un de ces producteurs-exportateurs ne répondait pas au troisième critère puisque plusieurs sociétés au sein du groupe, malgré leur situation financière précaire, ont obtenu un important financement pendant la période d’enquête (et avant) à des taux qui, dans les conditions normales d’une économie de marché, seraient réservés aux sociétés en bonne santé financière. Un autre groupe de producteurs-exportateurs ne respectait pas non plus le troisième critère puisque les sociétés de ce groupe achetaient du gaz naturel à un prix réduit auprès d’un fournisseur public.
(45)
La Commission a communiqué les résultats de l’enquête visant à déterminer le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché aux sociétés concernées, aux autorités chinoises et au plaignant et les a invités à transmettre leurs observations.
(46)
Les observations reçues n’étaient pas de nature à modifier les conclusions préliminaires de la Commission. Après avoir consulté les États membres conformément à l’article 2, paragraphe 7, point c), tous les candidats ont été informés individuellement et officiellement, le 13 septembre 2013, de la décision finale de la Commission relative à leur demande d’octroi du statut.
(47)
Par conséquent, aucun des quatre producteurs-exportateurs ou groupes de producteurs-exportateurs coopérant à l’enquête en RPC et qui avait demandé le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché n’a pu démontrer qu’il satisfaisait aux critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base; leurs demandes ont dès lors toutes été rejetées.
3.2 Examen individuel
(48)
L’un des deux producteurs-exportateurs qui avaient été initialement inclus dans l’échantillon avant d’en être retirés (voir le considérant 18) avait souhaité, conformément à l’article 17, paragraphe 3, du règlement de base, faire l’objet d’un examen individuel s’il n’était pas inclus dans l’échantillon. À la suite de son exclusion de l’échantillon et compte tenu du fait qu’une visite de vérification en vue de l’octroi éventuel du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché avait déjà eu lieu (voir le considérant 37 ci-dessus), il y a lieu de conclure que soumettre cette société à un examen individuel ne compliquerait pas indûment la tâche. Aucun autre producteur-exportateur qui n’avait pas été inclus dans l’échantillon n’a demandé un examen individuel.
3.3 Valeur normale
3.3.1 Choix du pays analogue
(49)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la Commission a envisagé dans l’avis d’ouverture que la valeur normale devait être déterminée sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays tiers à économie de marché ou, lorsque cela n’est pas possible, sur la base des prix dans l’Union conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base. Avant de recourir aux prix dans l’Union, la Commission doit envisager toutes les possibilités pour choisir un pays analogue adéquat.
(50)
Les parties intéressées ont été invitées à présenter leurs commentaires sur le choix d’un pays analogue et sur l’utilisation des prix dans l’Union.
(51)
Des commentaires ont été reçus de la chambre de commerce chinoise pour l’exportation/importation de produits de l’industrie légère et de l’artisanat («CCCLA»), d’un importateur indépendant et de deux producteurs-exportateurs chinois, qui ont tous contesté l’utilisation des prix dans l’Union pour établir la valeur normale. La Turquie et l’Inde ont été proposées comme pays analogues appropriés.
(52)
Parallèlement, dans le but d’envisager tous les choix possibles de pays analogue approprié, les services de la Commission ont recensé onze pays tiers à économie de marché avec une production possible de vitrage solaire et, sur la base d’informations accessibles au public, ont invité 24 sociétés de ces pays à coopérer avec la Commission. Ces pays sont: l’Australie, l’Inde, l’Indonésie, le Japon, l’Arabie saoudite, l’Afrique du Sud, la Corée du Sud, Taïwan, la Thaïlande, la Turquie et les États-Unis.
(53)
Sur la base des informations dont dispose la Commission, à l’exception de la RPC et de l’Union, seules l’Inde et la Turquie produisent le produit similaire. Afin d’évaluer correctement si la Turquie et l’Inde sont des pays analogues appropriés, la Commission a examiné des informations relatives au produit similaire et plus précisément le nombre de producteurs, la taille du marché intérieur, le niveau des importations et l’importance des entraves commerciales et non commerciales dans les deux pays. Cependant, seule une société turque s’est présentée et a manifesté sa volonté de coopérer avec la Commission, qui a pourtant essayé à de nombreuses reprises d’obtenir la coopération des producteurs indiens.
(54)
La Turquie est un pays tiers à économie de marché. Les droits applicables aux importations du produit similaire s’élèvent à 3 % du droit NPF. Grâce à l’union douanière UE-Turquie, les droits à l’importation applicables de manière bilatérale s’élèvent à 0 %. Il ne semble pas y avoir d’autres droits ou d’autres entraves non commerciales majeures concernant le produit similaire.
(55)
Selon le producteur turc qui a manifesté sa volonté de coopérer à l’enquête, sa société est la seule qui fabrique le produit similaire en Turquie. La société réalise une production importante et elle exporte comme elle vend le produit similaire sur le marché intérieur, la quantité exportée étant supérieure à la quantité vendue sur le marché intérieur.
(56)
Malgré l’absence d’entraves commerciales et non commerciales, il n’y a eu pratiquement aucune importation de vitrage solaire sur le marché turc au cours de la période d’enquête. Parallèlement, l’enquête de la Commission a confirmé que le producteur du pays analogue coopérant à l’enquête avait enregistré des bénéfices raisonnables, mais pas excessifs, au cours de la période d’enquête.
(57)
Compte tenu de ce qui précède et de toutes les informations disponibles à ce stade de l’enquête, la Turquie a été provisoirement choisie comme pays analogue conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
3.3.2 Valeur normale
(58)
Étant donné que toutes les demandes de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ont été rejetées, la valeur normale pour tous les producteurs-exportateurs chinois a été établie sur la base des informations communiquées par le producteur dans le pays analogue, conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
(59)
Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a d’abord examiné si les ventes du produit similaire en Turquie à des acheteurs indépendants étaient représentatives. Les ventes du produit similaire par le producteur turc ayant coopéré à l’enquête ont été jugées comme effectuées dans des quantités représentatives sur le marché turc par rapport au produit concerné exporté vers l’Union par les producteurs-exportateurs chinois inclus dans l’échantillon.
(60)
La Commission a ensuite examiné si ces ventes pouvaient être considérées comme ayant été réalisées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Pour ce faire, elle a déterminé la proportion de ventes bénéficiaires à des clients indépendants. Les opérations de vente ont été considérées comme bénéficiaires lorsque le prix unitaire était égal ou supérieur au coût de production. Le coût de production du producteur turc durant la période d’enquête a donc été déterminé.
(61)
Pour les types de produits dont plus de 80 % du volume des ventes sur le marché domestique ont été réalisés à des prix non inférieurs au coût unitaire et dont le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût de production moyen pondéré, la valeur normale de chaque type de produit a été déterminée comme étant la moyenne pondérée de tous les prix de vente intérieurs du type en question, que ces ventes aient été ou non bénéficiaires.
(62)
Lorsque le volume des ventes bénéficiaires d’un type de produit était inférieur ou égal à 80 % du volume total des ventes de ce type, ou lorsque le prix moyen pondéré de ce type était inférieur au coût de production unitaire, la valeur normale a été établie sur la base du prix intérieur réel, calculé comme le prix moyen pondéré des seules ventes intérieures bénéficiaires de ce type qui avaient été effectuées au cours de la période d’enquête.
(63)
En ce qui concerne les types de produit qui n’étaient pas bénéficiaires, la valeur normale a été construite en ajoutant aux coûts de fabrication du producteur turc les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que la marge bénéficiaire pour les types de produits bénéficiaires.
(64)
En l’absence de technologie de revêtement pour le vitrage solaire fabriqué en Turquie au cours de la période d’enquête et parce qu’aucun produit de vitrage solaire turc n’a été fabriqué à l’aide d’un processus de production de verre flotté, aucune vente de plusieurs types de produits n’a eu lieu sur le marché national turc. Aussi, en ce qui concerne les types de produits qui n’ont pas été vendus en Turquie au cours de la période d’enquête mais qui ont été exportés depuis la RPC vers l’Union, la valeur normale a été calculée, conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base, sur la base du coût de production du producteur analogue turc majoré d’un montant raisonnable pour les frais de vente, les dépenses administratives et autres frais généraux et d’une marge bénéficiaire. Le coût du revêtement et le coût du processus de production de verre flotté ont été établis sur la base de données fournies par l’industrie de l’Union.
3.4 Prix à l’exportation
(65)
Les prix à l’exportation ont été fondés sur les prix réellement payés ou à payer pour le produit concerné, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
3.5 Comparaison
(66)
La valeur normale et le prix à l’exportation ont été comparés sur la base du prix départ usine. Les marges de dumping ont été établies en comparant les prix départ usine individuels des exportateurs inclus dans l’échantillon aux prix de vente intérieurs du producteur du pays analogue ou à la valeur normale construite, selon le cas.
(67)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
(68)
Sur cette base, des ajustements ont été opérés au titre des frais de transport, de fret maritime, d’assurance, de manutention, de chargement et des coûts accessoires, des droits à l’exportation et des commissions lorsqu’il a été démontré que ces coûts affectaient la comparabilité des prix.
3.6 Marge de dumping
(69)
Pour les producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon, la valeur normale moyenne pondérée construite pour chaque type de produit similaire en Turquie a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type de produit correspondant, conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(70)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, les marges de dumping pour les producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon et pour celui qui a fait l’objet d’un examen individuel ont été établies sur la base de la comparaison de la valeur normale moyenne pondérée construite de chaque type de produit similaire en Turquie avec le prix à l’exportation moyen pondéré appliqué par chaque société au type de produit concerné correspondant, exprimé en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union, avant dédouanement.
(71)
La marge de dumping moyenne pondérée pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré et non retenus dans l’échantillon a été calculée conformément aux dispositions de l’article 9, paragraphe 6, du règlement de base. Cette marge a été calculée sur la base des marges établies pour les producteurs-exportateurs retenus dans l’échantillon.
(72)
En ce qui concerne tous les autres producteurs-exportateurs de la RPC, la marge de dumping a été établie sur la base des données disponibles, conformément à l’article 18 du règlement de base. À cette fin, la Commission a déterminé le niveau de coopération en RPC. Le niveau de coopération correspond à la proportion du volume des exportations des producteurs-exportateurs ayant coopéré vers l’Union dans le volume total des exportations depuis le pays concerné vers l’Union déclaré dans la plainte (voir le considérant 15 ci-dessus).
(73)
Le niveau de coopération est élevé; les importations des producteurs-exportateurs ayant coopéré représentent en effet plus de 80 % des exportations totales vers l’Union au cours de la période d’enquête. Sur cette base, la marge de dumping résiduelle applicable à tous les autres producteurs-exportateurs en RPC a été établie au niveau correspondant à la marge de dumping la plus élevée constatée pour les producteurs-exportateurs coopérant à l’enquête retenus dans l’échantillon.
(74)
Les marges de dumping provisoires établies, exprimées en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union, avant dédouanement, étaient les suivantes:
Nom de la société
Marge de dumping provisoire
Sociétés retenues dans l’échantillon
Flat Glass Group
86,2 %
Hehe Group
75,3 %
Xinyi Group
74,0 %
Société avec une marge de dumping individuelle
Henan Yuhua
31,9 %
Sociétés ayant coopéré ne figurant pas dans l’échantillon pour lesquelles une moyenne de l’échantillon s’appliquera
79,8 %
Toutes les autres sociétés
86,2 %
4. PRÉJUDICE
4.1 Définition de l’industrie de l’Union et de la production de l’Union
(75)
Huit producteurs de l’Union ont fabriqué le produit similaire au cours de la période d’enquête. Ceux-ci constituent l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, du règlement de base et sont ci-après dénommés l’«industrie de l’Union».
(76)
L’ensemble des informations disponibles concernant l’industrie de l’Union, notamment les informations figurant dans la plainte, les données macroéconomiques fournies par l’association de l’industrie de l’Union (Glass for Europe) et les réponses des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon au questionnaire ont été utilisées pour établir la production totale de l’Union au cours de la période d’enquête. Le vitrage solaire étant importé dans l’Union sous la position douanière 7007 19 80 - Autres - Verres formés de feuilles contrecollées, qui couvre d’autres produits qui ne sont pas concernés par la présente enquête, Eurostat n’a pas pu être utilisé pour déterminer les volumes et les valeurs des importations. Ceux-ci ont été établis sur la base des données fournies par le plaignant et l’association de l’industrie de l’Union. Dans la mesure du possible, les données ont été confrontées aux réponses au questionnaire. Sur cette base, la production totale de l’Union a été estimée à environ 21 734 000 m2 pendant la période d’enquête.
(77)
Comme expliqué au considérant 10 ci-dessus, quatre producteurs de l’Union ont été retenus dans l’échantillon, représentant 79 % du total des ventes du produit similaire dans l’Union.
4.2 Détermination du marché de l’Union concerné
(78)
Il a été découvert au cours de l’enquête qu’aucun producteur de l’Union retenu dans l’échantillon ne destine sa production au marché captif.
(79)
Par conséquent, aux fins de la présente enquête, il n’est pas nécessaire de procéder à une analyse séparée des ventes captives.
4.3 Consommation de l’Union
(80)
La consommation de l’Union a été déterminée sur la base du volume des ventes totales de l’Union sur le marché de l’Union de tous les producteurs de l’Union, minoré des exportations de ces derniers et majoré des importations en provenance de la RPC et des importations en provenance d’autres pays tiers. Comme expliqué au considérant 76 ci-dessus, les données relatives à la consommation de l’Union reposent sur les éléments fournis par le plaignant et l’association de l’industrie de l’Union (Glass for Europe) et ont été, dans la mesure du possible, confrontées aux réponses au questionnaire des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon.
(81)
La consommation de l’Union a évolué comme suit:
Tableau 1
Consommation de l’Union (1 000 m2)
2009
2010
2011
PE
Consommation totale de l’Union
19 440
28 504
35 258
29 040
Indice
100
147
181
149
Sources: Glass for Europe et le plaignant
(82)
Au cours de la période considérée, la consommation totale de l’Union a augmenté de 49 % entre 2009 et la période d’enquête (PE), mais a chuté au cours de la période d’enquête en comparaison avec 2011. D’une manière générale, la consommation du vitrage solaire au sein de l’Union a connu une hausse significative par rapport à 2009. Cette hausse s’explique principalement par la progression de la consommation de produits finis, en particulier les modules solaires (voir le considérant 142 ci-après).
4.4 Importations en provenance du pays concerné
4.4.1 Volume et part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné
(83)
Les importations faisant l’objet d’un dumping vers l’Union en provenance du pays concerné ont évolué comme suit:
Tableau 2
Volume des importations (1 000 m2) et part de marché
2009
2010
2011
PE
Volume des importations en provenance de la RPC (1 000 m2)
1 200
2 050
6 150
8 350
Indice
100
171
513
696
Part de marché
6,2 %
7,2 %
17,4 %
28,8 %
Indice
100
117
283
466
Sources: Glass for Europe et le plaignant
(84)
Au cours de la période considérée, les volumes des importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping vers l’Union ont augmenté de manière substantielle, à savoir de 596 %, ce qui a entraîné une hausse significative de la part de marché des importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping vers l’Union. La part de marché de ces importations, en particulier, est passée de 6,1 % à 28,7 %. D’une manière générale, les importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping ont connu une hausse significative à la fois en termes de volume et de part de marché entre 2009 et la période d’enquête.
(85)
L’augmentation des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné a largement dépassé l’augmentation de la consommation du produit concerné et des produits similaires dans l’Union. Par conséquent, les producteurs-exportateurs ont pu tirer profit dans une bien plus large mesure de la croissance de la consommation de l’Union pour renforcer leur position sur le marché.
4.4.2 Prix des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné et sous-cotation des prix
(86)
Le prix moyen des importations faisant l’objet d’un dumping vers l’Union en provenance du pays concerné a évolué comme suit:
Tableau 3
Prix des importations (EUR/m2)
2009
2010
2011
PE
RPC
6,02
6,10
4,96
4,38
Indice
100
101
82
73
Sources:
le plaignant et réponses des producteurs-exportateurs chinois au questionnaire
(87)
Le prix moyen à l’importation du produit concerné a chuté au cours de la période considérée. Le prix moyen des importations a baissé de 27,2 %, soit de 6,02 EUR/m2 en 2009 à 4,38 EUR/m2 pendant la période d’enquête.
(88)
Pour déterminer le niveau de sous-cotation des prix pendant la période d’enquête, les prix de vente moyens pondérés facturés pour chaque type de produit à des clients indépendants de l’Union sur le marché de l’Union par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon, ajustés au niveau départ usine, ont été comparés aux prix moyens pondérés correspondants facturés à l’importation par les producteurs chinois retenus dans l’échantillon ayant coopéré au premier client indépendant sur le marché de l’Union, établis sur une base CAF, en effectuant des ajustements à la hausse pour tenir compte des frais de dédouanement, de douane, de manutention et de chargement. Ces ajustements ont fait augmenter le prix, en fonction du numéro de contrôle de produit, dans une fourchette comprise entre 7 % et 15 %.
(89)
La comparaison des prix, réalisée pour chaque numéro de type de produit, a porté sur des opérations effectuées au même stade commercial, les ajustements jugés nécessaires ayant été dûment opérés conformément au considérant 88 ci-dessus, et les rabais et remises déduits. Le résultat de cette comparaison, exprimé en pourcentage du chiffre d’affaires des producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon au cours de la période d’enquête, a révélé une marge de sous-cotation moyenne pondérée comprise entre 10,6 % et 26,7 % des prix des producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon par rapport aux importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping.
4.5 Situation économique de l’industrie de l’Union
(90)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l’examen de l’incidence des importations faisant l’objet d’un dumping sur l’industrie de l’Union a comporté une évaluation de tous les facteurs et indices économiques pertinents ayant eu une influence sur la situation de cette industrie pendant la période considérée.
(91)
Comme expliqué aux considérants 7 et 8 ci-dessus, l’échantillonnage a été utilisé pour déterminer le préjudice éventuellement subi par l’industrie de l’Union.
(92)
Aux fins de l’analyse du préjudice, la Commission a fait une distinction entre les indicateurs de préjudice macroéconomiques et microéconomiques. La Commission a analysé les indicateurs macroéconomiques pour la période considérée sur la base des données communiquées par l’industrie de l’Union en ce qui concerne tous les producteurs de l’Union. La Commission a analysé les indicateurs microéconomiques sur la base des réponses au questionnaire soumis aux producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon.
(93)
Aux fins de la présente enquête, les indicateurs macroéconomiques qui ont été évalués sont les suivants: production, capacités de production, utilisation des capacités, volume des ventes, part de marché, croissance, emploi, productivité, ampleur de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping.
(94)
Les indicateurs microéconomiques qui ont été évalués sont les suivants: prix unitaires moyens, coûts unitaires, coût de la main-d’œuvre, stocks, rentabilité, flux de liquidités, investissements, rendement des investissements et aptitude à mobiliser des capitaux.
4.6 Indicateurs macroéconomiques
4.6.1 Production, capacités de production et utilisation des capacités de l’Union
(95)
La production totale de l’Union, les capacités de production et l’utilisation des capacités ont évolué comme suit:
Tableau 4
Production, capacités de production et utilisation des capacités
2009
2010
2011
PE
Capacité de production (1 000 m2)
39 000
44 611
48 511
54 615
Indice 2009
100
114
124
140
Volume de production (1 000 m2)
17 540
29 245
31 245
21 734
Indice
100
167
178
124
Utilisation des capacités
45 %
66 %
64 %
40 %
Indice
100
146
143
88
Source: le plaignant et réponses des producteurs de l’Union au questionnaire
(96)
La production de l’Union a augmenté au cours de la période considérée, de même que la consommation. La production a atteint son plus haut niveau en 2011, pour chuter ensuite de 30 % durant la période d’enquête. Face à cette hausse importante de la consommation, l’industrie de l’Union a augmenté sa capacité de production de 40 % au cours de la période considérée. Même si les niveaux de production ont été plus élevés, le taux d’utilisation des capacités des producteurs de l’Union a baissé de 5 points de pourcentage, puisque l’industrie de l’Union avait augmenté sa capacité de production face à la forte demande, pour atteindre 40 % durant la période d’enquête.
(97)
Même si l’industrie de l’Union a augmenté sa capacité pour répondre à l’augmentation de la consommation, les niveaux de production de l’industrie de l’Union ont connu une hausse plus lente que celle de la consommation, tandis que l’utilisation des capacités, après une augmentation substantielle lors des trois premières années de la période considérée, a baissé au cours de la période d’enquête, coïncidant avec une hausse de la part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné.
4.6.2 Volume des ventes et part de marché
(98)
Sur la période considérée, le volume des ventes et la part de marché de l’industrie de l’Union ont évolué comme suit:
Tableau 5
Volume des ventes et part de marché
2009
2010
2011
PE
Volume des ventes (1 000 m2)
17 540
25 568
27 821
19 667
Indice
100
146
159
112
Part de marché
90,2 %
89,7 %
78,9 %
67,7 %
Indice
100
99
87
75
Sources: Glass for Europe et le plaignant
(99)
Au cours de la période considérée, le volume des ventes de l’industrie de l’Union a progressé de 12 %. Cependant, dans le contexte d’une hausse de la consommation de l’Union atteignant 49 %, cela s’est traduit par une baisse de la part de marché de l’industrie de l’Union, qui est passée de 90,2 % en 2009 à 67,7 % durant la période d’enquête, soit une baisse considérable de 25 % au cours de la période considérée. Les ventes de l’industrie de l’Union ont connu une croissance plus lente que celle des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné. Par conséquent, les producteurs de l’Union n’ont pas pu pleinement tirer parti de cette croissance de la consommation et leur part de marché a baissé au cours de la période considérée.
4.6.3 Croissance
(100)
La croissance de l’industrie de l’Union se reflète dans ses indicateurs de volume tels que la production et les ventes, mais aussi, en particulier, sa part de marché. Malgré une augmentation de la consommation au cours de la période analysée, la part de marché des producteurs de l’Union n’a pas progressé au même rythme que la consommation. La part de marché de l’industrie de l’Union a fléchi au cours de la période, tandis que le volume des importations s’est accru. Au cours de la même période, la part de marché des importations en provenance de la RPC a augmenté de 366 %. Le fait que l’industrie de l’Union n’a pas pu bénéficier pleinement de la croissance du marché a eu une incidence globalement négative sur sa situation économique.
4.6.4 Emploi et productivité
(101)
Au cours de la période considérée, l’emploi et la productivité ont évolué comme suit:
Tableau 6
Emploi et productivité
2009
2010
2011
PE
Emploi - équivalent temps plein (ETP)
565
792
932
857
Indice
100
140
165
152
Productivité (1 000 m2/ETP)
31
31,2
30,9
26,7
Indice
100
100
99
86
Source: le plaignant et réponses des producteurs de l’Union au questionnaire
(102)
Dans l’ensemble, l’emploi a augmenté de 52 % entre 2009 et la période d’enquête. Toutefois, cette hausse a eu lieu avant 2011, année où elle a atteint son niveau maximal de 932 ETP, avant de baisser à 857 ETP pendant la période d’enquête. La productivité est restée relativement stable au cours de la période 2009-2011. C’est en partie dû au fait que la production du produit similaire est fortement automatisée et nécessite un personnel réduit. Or, pendant la période d’enquête, la productivité a baissé de 24,4 % par rapport à 2011. C’est une conséquence de la baisse d’environ 30 % de la production au cours de la même période.
(103)
Ainsi, l’emploi a baissé au cours de la période d’enquête, résultat de l’évolution de la production du produit similaire dans l’Union au cours de la période d’enquête.
4.6.5 Ampleur de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(104)
Toutes les marges de dumping établies sont nettement supérieures au niveau de minimis. Étant donné le volume et les prix des importations en provenance du pays concerné, l’incidence de l’ampleur des marges de dumping réelles sur l’industrie de l’Union peut être considérée comme substantielle.
(105)
Comme il s’agit de la première enquête antidumping portant sur le produit concerné, le rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping n’est pas une question pertinente pour la présente évaluation.
4.6.6 Indicateurs microéconomiques
(106)
Comme indiqué au considérant 92 ci-dessus, les indicateurs microéconomiques sont analysés sur la base des réponses au questionnaire soumis aux producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon. La majorité d’entre eux ont procédé à leurs investissements initiaux et ont lancé la production du produit similaire en 2009. C’est pourquoi tous les indicateurs analysés ci-dessous subissent l’influence considérable de cette phase de démarrage en 2009. Afin d’isoler les effets de la phase de démarrage des sociétés retenues dans l’échantillon et qui faussent les tendances, les indices sont montrés à partir de 2010 également.
4.6.7 Prix et facteurs affectant les prix
(107)
Sur la période considérée, les prix de vente moyens facturés par les producteurs de l’Union à des clients indépendants de l’Union ont évolué comme suit:
Tableau 7
Prix de vente moyens dans l’Union
2009
2010
2011
PE
Prix de vente unitaire moyen sur le marché de l’Union (en EUR/m2)
10,64
9,07
8,91
8,20
Indice 2009
100
85
84
77
Indice 2010
117
100
98
90
Coût unitaire de production (en EUR/m2)
13,00
8,34
8,42
9,30
Indice 2009
100
64
65
72
Indice 2010
156
100
101
112
Sources: réponses des producteurs de l’Union au questionnaire
(108)
Les prix de vente unitaires n’ont cessé de baisser tout au long de la période considérée, mais cette baisse a été particulièrement marquée durant la période d’enquête, où les prix ont chuté de 7,9 % par rapport à 2011, de 9,5 % par rapport à 2010 et de 23 % par rapport à 2009.
(109)
Malgré la grande différence entre le prix de vente unitaire moyen de l’industrie de l’Union et les prix à l’importation chinois, comme expliqué au considérant 89 ci-dessus, la véritable sous-cotation fondée sur une comparaison par type de produit était encore plus basse, entre 10,6 % et 26,7 % au cours de la période d’enquête.
(110)
Le coût de production unitaire a augmenté de plus de 10 % entre 2011 et la période d’enquête, tandis qu’il est resté relativement stable entre 2010 et 2011. Le coût de production a généralement suivi l’évolution du prix de vente entre 2009 et la période d’enquête. La hausse du coût de production unitaire s’est expliquée par la baisse du volume de production, tandis que le coût total de production a en fait diminué entre 2011 et la période d’enquête.
4.6.8 Coûts de la main-d’œuvre
(111)
Sur la période considérée, le coût moyen de la main-d’œuvre des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon a évolué comme suit:
Tableau 8
Coût moyen de la main-d’œuvre par salarié
2009
2010
2011
PE
Coût moyen par salarié (en EUR)
45 232
44 503
48 288
50 615
Indice 2009
100
98
107
112
Indice 2010
102
100
109
114
Sources: réponses des producteurs de l’Union au questionnaire
(112)
D’une manière générale, entre 2009 et la période d’enquête, le coût moyen de la main-d’œuvre par salarié n’a cessé d’augmenter, au total de 12 %. La hausse la plus nette a toutefois été enregistrée entre 2011 et la période d’enquête (4,8 %). La hausse globale du coût de la main-d’œuvre s’explique en partie par l’inflation et les coûts de licenciement encourus par certains producteurs de l’Union en raison de la réduction des effectifs dans l’industrie entre 2011 et la période d’enquête.
4.6.9 Stocks
(113)
Sur la période considérée, les stocks des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon ont évolué comme suit:
Tableau 9
Stocks
2009
2010
2011
PE
Stocks de clôture (1 000 m2)
1 540
1 875
1 657
1 778
Indice 2009
100
122
108
115
Indice 2010
82
100
88
95
Sources: réponses des producteurs de l’Union au questionnaire
(114)
Les stocks ont augmenté de 7,3 % entre 2011 et la période d’enquête et de 15 % entre 2009 et la période d’enquête, tandis qu’ils ont baissé de 11,6 % entre 2010 et 2011.
(115)
L’enquête a révélé qu’en raison de la baisse des ventes, au niveau tant du volume que de la valeur, les producteurs de l’Union auraient tendance à détenir des stocks limités du produit similaire. Par conséquent, la hausse des stocks du produit similaire sur la période considérée constitue un indicateur pertinent pour déterminer si l’industrie de l’Union a subi un préjudice important.
4.6.10 Rentabilité, flux de liquidités, investissements, rendement des investissements et aptitude à mobiliser des capitaux
(116)
Sur la période considérée, la rentabilité, les flux de liquidités, les investissements et le rendement des investissements des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon ont évolué comme suit:
Tableau 10
Rentabilité, flux de liquidités, investissements et rendement des investissements
2009
2010
2011
PE
Rentabilité
-20,3 %
8,3 %
8,2 %
-14,5 %
Indice 2009
100
241
240
129
Indice 2010
- 244
100
99
174
Flux de liquidités (en milliers d’euros)
-21 550
29 574
33 425
6 200
Indice 2009
100
337
355
229
Indice 2010
-73
100
113
21
Investissements (en milliers d’euros)
46 087
18 230
7 633
10 712
Indice 2009
100
40
17
23
Indice 2010
253
100
42
59
Rendement des investissements
-6,9 %
9,6 %
13,3 %
-11,5 %
Indice 2009
100
339
393
66
Indice 2010
-72
100
139
- 120
Sources: réponses des producteurs de l’Union au questionnaire
(117)
La rentabilité des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon a été déterminée en exprimant le bénéfice net avant impôt tiré des ventes du produit similaire à des clients indépendants de l’Union en pourcentage du chiffre d’affaires réalisé sur ces ventes.
(118)
En 2009, la plupart des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon ont enregistré des pertes qui, comme il a déjà été dit, s’expliquaient essentiellement par le fait qu’ils avaient lancé la production du produit similaire cette année-là. En 2010, le bénéfice moyen s’élevait déjà à 8,31 %. Par la suite, la rentabilité a légèrement diminué en 2011 quand les importations faisant l’objet d’un dumping ont commencé à augmenter. Enfin, l’industrie a enregistré des pertes importantes au cours de la période d’enquête, à savoir une chute de 276,6 % par rapport à 2011.
(119)
Les flux nets de liquidités, qui représentent la capacité des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon à autofinancer leurs activités, ont enregistré une chute marquée de 81 % entre 2011 et la période d’enquête. Ils avaient augmenté progressivement depuis 2010 et, dans l’ensemble, ils ont augmenté au cours de la période considérée.
(120)
Le rendement des investissements correspond au bénéfice exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements.
(121)
Le tableau ci-dessus montre qu’après la phase de démarrage en 2009, année où l’industrie a procédé aux plus grands investissements dans le produit similaire, les investissements n’ont pas cessé de diminuer entre 2009 et 2011, avant d’augmenter à nouveau dans la période d’enquête. Ils sont toutefois restés à un faible niveau au cours de la période d’enquête en comparaison avec les niveaux de 2009. Au cours de la période d’enquête, les investissements étaient principalement réalisés dans le domaine de la R&D et aux fins de la modernisation et de la maintenance du matériel de fabrication et des procédés dans le but d’améliorer leur efficacité. En particulier, l’industrie a investi dans des nouveaux types de produit qui n’étaient pas importés de la RPC au cours de la même période et qui nécessitaient un degré élevé de recherche et d’innovation.
(122)
En revanche, le rendement des investissements a baissé de 34 % entre 2009 et 2012. Il n’avait pourtant pas cessé de croître avant la période d’enquête, enregistrant une hausse de 293 % entre 2009 et 2011, mais il a chuté de 186 % au cours de la période d’enquête par rapport à 2011.
(123)
En ce qui concerne l’aptitude à mobiliser des capitaux, l’évaluation a révélé une détérioration constante de l’aptitude de l’industrie de l’Union à générer des liquidités pour le produit similaire et, en conséquence, une dégradation de la situation financière de l’industrie de l’Union.
4.7 Conclusion sur le préjudice
(124)
L’analyse de la situation de l’industrie de l’Union montre une nette évolution à la baisse de la plupart des indicateurs de préjudice. Dans le contexte d’une consommation généralement croissante, la production globale a augmenté au cours de la période considérée. Malgré une augmentation du volume des ventes, la part de marché de l’industrie de l’Union s’est amoindrie durant la période d’enquête face à un taux d’augmentation plus élevé de la consommation durant la période considérée. Les prix de vente moyens ont fortement chuté pendant la période considérée, avec des répercussions négatives sur l’ensemble des indicateurs de performance financière tels que la rentabilité, le flux de liquidités, le rendement des investissements et l’aptitude à mobiliser des capitaux.
(125)
Sur la période considérée, le volume global des ventes de l’industrie de l’Union a augmenté. Toutefois, cette augmentation s’est accompagnée d’une forte baisse des prix de vente moyens ainsi que de la part de marché de l’industrie de l’Union.
(126)
Compte tenu de ce qui précède, l’enquête a notamment confirmé que les prix de vente de l’industrie de l’Union sont inférieurs aux coûts de leur production, ce qui nuit à la rentabilité de l’industrie de l’Union, qui a atteint des valeurs très négatives au cours de la période d’enquête.
(127)
Cela étant, les capacités ont connu une évolution positive entre 2009 et la période d’enquête. Du reste, même si les investissements ont en effet diminué entre 2009 et la période d’enquête, ils ont augmenté entre 2011 et la période d’enquête. Cette hausse s’explique par le fait que, comme il est expliqué au considérant 121, les sociétés retenues dans l’échantillon ont continué d’investir dans le produit similaire, notamment en se concentrant sur des types de produits dans des niches de marché où les importations de ces types de produits donnés en provenance du pays concerné sont inexistantes et qui nécessitent un degré élevé de recherche et d’innovation. Parallèlement, il est évident que l’industrie de l’Union doit également être capable de produire et de vendre des volumes élevés de types de produits de base (actuellement en concurrence avec les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC) afin de diluer les coûts fixes et de réaliser des économies d’échelle.
(128)
Par conséquent, il peut être conclu que l’industrie de l’Union a non seulement subi un important préjudice au cours de la période d’enquête, mais s’est également efforcée de trouver le moyen de réduire son exposition aux importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping en développant des produits novateurs qui ne sont pas encore importés depuis le pays concerné.
(129)
À la lumière de ce qui précède, il a été conclu provisoirement que l’industrie de l’Union a subi un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
5. LIEN DE CAUSALITÉ
(130)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné avaient causé à l’industrie de l’Union un préjudice pouvant être considéré comme important. Les facteurs connus autres que les importations faisant l’objet d’un dumping, qui auraient pu causer au même moment un préjudice à l’industrie de l’Union, ont également été examinés afin que le préjudice éventuellement imputable à ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations en question.
5.1 Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(131)
L’enquête a révélé que les importations faisant l’objet d’un dumping ont considérablement augmenté sur la période considérée, avec une forte hausse de leur volume (596 %) et de leur part de marché (366 %). Il a dès lors été confirmé que le volume des importations et la part de marché relatifs au produit concerné ont considérablement augmenté sur la période considérée. Il existe, de toute évidence, une simultanéité entre la croissance des importations faisant l’objet d’un dumping et la perte des parts de marché par l’industrie de l’Union. Comme indiqué au considérant 89 ci-dessus, l’enquête a également permis d’établir que les importations faisant objet d’un dumping ont entraîné une sous-cotation des prix de l’industrie de l’Union durant la période d’enquête.
(132)
L’enquête a révélé que les prix des importations faisant l’objet d’un dumping ont baissé de 27,2 % durant la période concernée, ce qui a aggravé les marges de sous-cotation. Face à cette pression tarifaire extrême, l’industrie de l’Union a déployé des efforts considérables pour diminuer ses coûts de production. Malgré ces efforts, en raison du niveau exceptionnellement bas des prix des importations chinoises, l’industrie de l’Union a été une nouvelle fois contrainte de revoir ses prix de vente à la baisse jusqu’à des niveaux non rentables. Par conséquent, la rentabilité de l’industrie de l’Union a considérablement baissé sur la période considérée et a enregistré des pertes au cours de la période d’enquête.
(133)
Compte tenu de ce qui précède, il y a lieu de conclure provisoirement que la présence des importations faisant l’objet d’un dumping et la hausse massive de leur part de marché à des prix constamment inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union ont eu un rôle déterminant dans le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
5.2 Effets d’autres facteurs
5.2.1 Importations en provenance des pays tiers
(134)
Le volume des importations en provenance d’autres pays tiers a évolué comme suit au cours de la période considérée.
Tableau 11
Importations en provenance des pays tiers (1 000 m2)
2009
2010
2011
PE
Volume (m2)
700
886
1 287
1 023
Indice
100
127
184
146
Part de marché
3,6 %
3,1 %
3,7 %
3,5 %
Indice
100
86
101
98
Prix moyen (en EUR/m2)
10,50
10,09
9,60
8,40
Indice
100
96
91
80
Sources: Glass for Europe et le plaignant
(135)
Le volume des importations en provenance d’autres pays tiers au cours de la période considérée a augmenté de 46 %, de même que la consommation dans l’Union. Leur part de marché a légèrement baissé au cours de la période d’enquête par rapport à 2011 (3,5 %), mais dans l’ensemble elle s’est stabilisée au cours de la période considérée. La Turquie est le deuxième exportateur après la RPC, suivie par l’Inde.
(136)
Les informations disponibles relatives aux importations de tous les pays tiers montrent que le prix moyen à l’importation est plus élevé que le prix moyen des importations chinoises. C’est également vrai pour le prix unitaire par type de produit concerné. Par ailleurs, le prix moyen à l’importation des pays tiers était soit équivalent soit supérieur au prix moyen de l’industrie de l’Union.
(137)
Sur la base de ce qui précède, notamment eu égard aux volumes des importations et aux parts de marché des pays tiers ainsi qu’à leurs prix, il y a lieu de conclure provisoirement que les importations en provenance de pays tiers ne pourraient pas briser le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
5.2.2 Résultats à l’exportation de l’industrie de l’Union
(138)
Sur la période considérée, le volume des exportations des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon a évolué comme suit:
Tableau 12
Résultats à l’exportation des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon
2009
2010
2011
PE
Valeur des ventes à l’exportation (1 000 EUR)
19 313
19 814
27 419
7 001
Indice
100
103
142
36
Volume des ventes à l’exportation (1 000 m2)
1 460
1 713
2 708
760
Indice
100
117
185
52
Prix moyen (en EUR/m2)
13,22
11,56
10,12
9,21
Indice
100
87
77
70
Sources: réponses des producteurs de l’Union au questionnaire
(139)
Les ventes à l’exportation des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon ont augmenté entre 2009 et 2011, avant de chuter soudainement au cours de la période d’enquête, de 74 % en valeur et de 71,9 % en volume. Sur la base des réponses des exportateurs chinois retenus dans l’échantillon, cette chute est très probablement due aux prix très bas des exportations chinoises vers les principales destinations des exportations de l’industrie de l’Union (les États-Unis et le Canada, par exemple).
(140)
Les ventes à l’exportation des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon ont représenté 20 % du volume de leurs ventes totales en 2009 (dans la phase de démarrage), 11 % en 2010 et seulement 14 % dans l’année record 2011. En 2012, elles ont enregistré une nouvelle baisse à 5 % en raison de la concurrence avec les exportations chinoises à bas prix vers les principales destinations dans les pays tiers. Par conséquent, considérant que le marché de l’Union est le principal marché pour l’industrie de l’Union, notamment parce que le vitrage solaire est relativement lourd et fragile, ce qui entraîne des coûts supplémentaires en cas de transport sur une longue distance (risque de casse et de corrosion), il ne peut être conclu à ce stade que les mauvais résultats à l’exportation des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon brisent le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
5.2.3 Évolution de la consommation
(141)
Comme il a été expliqué précédemment, la consommation de l’Union a augmenté de 49 % entre 2009 et la période d’enquête. Elle a atteint son niveau maximal en 2011 en augmentant de 81 % par rapport à 2009. Pourtant, l’industrie de l’Union n’a pas pu tirer profit de cette hausse de la consommation. Sa part de marché n’a cessé de baisser au cours de la période considérée, baissant de 25 % au cours de la période d’enquête par rapport à 2009 (de 14,1 % par rapport à 2011). À l’inverse, la part de marché chinoise s’est accrue considérablement, même quand la consommation a chuté entre 2011 et la période d’enquête, pour atteindre une hausse de 64,8 % entre 2011 et la période d’enquête et une hausse générale de 366 % sur toute la période. Les importations chinoises ont enregistré une hausse massive de 596 % au cours de la période considérée.
(142)
Alors que la consommation de l’Union a augmenté pendant la période considérée, son évolution est telle qu’elle renforce le lien de causalité entre la hausse des importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union et qu’elle ne cause pas en elle-même un préjudice à l’industrie de l’Union. Du reste, même au cours de la période d’enquête, quand la consommation a baissé, les importations chinoises faisant l’objet d’un dumping ont réussi à accroître davantage leur part de marché au détriment de l’industrie de l’Union. Par conséquent, il y a lieu de conclure provisoirement que la baisse de la consommation lors de la période d’enquête ne pourrait pas briser le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
5.2.4 Évolution des modules solaires
(143)
Selon les informations dont la Commission a connaissance, entre 80 et 85 % des ventes de vitrage solaire sont destinées aux producteurs de modules solaires (modules photovoltaïques en silicium cristallin et modules photovoltaïques à couche mince) et entre 15 et 20 % des ventes sont destinées aux producteurs de capteurs thermiques plats produisant de l’eau chaude. Par conséquent, l’évolution observée des modules solaires a d’importantes répercussions sur la consommation de vitrage solaire. La consommation de modules solaires n’a pas cessé d’augmenter au cours de la même période (2009-2012) et, malgré une baisse en 2012, le niveau de consommation a augmenté de 221 % par rapport à 2009 et de 44 % par rapport à 2010 (5). Du reste, il a été établi que le fait que la demande de modules dans l’Union ait été initialement motivée par les tarifs de rachat (FIT) ne permet pas de conclure que les réductions opérées au niveau de ces tarifs (fin 2011, début 2012) ont brisé le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice (6). Un constat qui s’explique par le fait que la demande de modules solaires est restée relativement élevée au cours de la même période 2009-2012.
(144)
Par conséquent, le niveau de consommation des modules solaires et, inévitablement, la demande de vitrage solaire sont restés élevés au cours de la période considérée. La légère baisse enregistrée en 2012 ne peut être considérée à elle seule comme un facteur de nature à briser le lien de causalité entre les importations en provenance de la RPC faisant l’objet d’un dumping et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
5.2.5. Conclusion
(145)
L’enquête a établi qu’il existait un lien de causalité entre le préjudice important subi par l’industrie de l’Union et les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC. D’autres causes de préjudice possibles, telles que les importations en provenance d’autres pays tiers, la consommation et la position de certains de leurs utilisateurs sur le marché, comme les modules solaires, ont été analysées et aucune de celles-ci, individuellement ou solidairement, n’a été considérée comme étant de nature à briser le lien de causalité établi entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
(146)
Sur la base de l’analyse présentée ci-dessus, qui a clairement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie de l’Union des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il est provisoirement conclu que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné ont causé à l’industrie de l’Union un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
6. INTÉRÊT DE L’UNION
(147)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, la Commission a examiné si, malgré les conclusions provisoires concernant le dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union d’adopter des mesures dans ce cas particulier. L’analyse de l’intérêt de l’Union repose sur une évaluation des divers intérêts en jeu, notamment ceux de l’industrie de l’Union, des importateurs, des fournisseurs de matières premières et des utilisateurs du produit concerné.
6.1 Intérêt de l’industrie de l’Union
(148)
Durant la période d’enquête, l’industrie de l’Union employait directement quelque 860 personnes dans la production et la vente du produit similaire. L’enquête a permis d’établir que l’industrie de l’Union avait subi un préjudice important, causé par les produits importés en dumping depuis le pays concerné durant la période d’enquête. Certains producteurs de l’Union ont déjà été contraints de fermer leurs sites de production, tandis que d’autres ont déposé leur bilan. En l’absence de mesures, il est fort probable que la situation économique de l’industrie de l’Union se dégrade encore davantage.
(149)
L’institution de mesures antidumping devrait rétablir des conditions d’échange équitables sur le marché de l’Union et permettre à l’industrie de l’Union d’aligner les prix du produit similaire de manière à refléter les coûts de production et à améliorer par la même occasion sa rentabilité. L’institution de mesures devrait également permettre à l’industrie de l’Union de récupérer au moins une partie de la part de marché perdue pendant la période considérée, ce qui aura une incidence positive sur sa situation financière générale. En outre, l’industrie de l’Union devrait bénéficier d’un meilleur accès aux capitaux et investir davantage dans la R&D et l’innovation dans le secteur du vitrage solaire. Enfin, il est probable que les producteurs de l’Union qui avaient été contraints d’arrêter leur production sous l’effet de la pression des importations chinoises faisant l’objet d’un dumping pourront redémarrer leur activité principale. Globalement, ce scénario permettrait non seulement de garantir les emplois existants mais aussi d’envisager raisonnablement un accroissement futur de la production et la création d’emplois.
(150)
En l’absence de mesures, il faut s’attendre à de nouvelles pertes de parts de marché et à une dégradation accrue de la rentabilité de l’industrie de l’Union. Cette situation deviendrait intenable à court et moyen terme. En conséquence, outre les nombreux producteurs de l’Union d’ores et déjà contraints de quitter le marché, d’autres producteurs pourraient déposer leur bilan, ce qui entraînerait la disparition de l’industrie de l’Union à court et moyen terme, avec de graves répercussions sur les emplois existants.
(151)
Il est donc provisoirement conclu que l’institution de droits antidumping serait dans l’intérêt de l’industrie de l’Union.
6.2 Intérêt des importateurs et négociants indépendants
(152)
Les deux importateurs ayant coopéré avaient pour principale activité la vente du produit concerné. Tous les deux exploitaient des sources d’approvisionnement diversifiées pour le produit concerné, c’est-à-dire qu’ils ne s’approvisionnaient pas seulement en RPC mais également dans l’Union et dans les pays tiers.
(153)
Il a été avancé que l’institution de mesures au regard du produit concerné aurait des répercussions néfastes sur l’activité des importateurs. Premièrement, l’institution de droits antidumping ne devrait pas conduire à la disparition de l’ensemble des importations en provenance de la RPC. Deuxièmement, bien qu’il soit probable que l’institution de mesures ait des effets néfastes sur la situation financière des importateurs qui se fournissent exclusivement ou principalement en RPC, en raison de la possibilité de s’approvisionner dans les autres pays tiers, les importateurs devraient être flexibles et se tourner vers d’autres sources d’approvisionnement le cas échéant.
(154)
Il a donc lieu de conclure provisoirement que l’institution de mesures au niveau proposé peut avoir certaines répercussions négatives sur la situation des importateurs indépendants du produit concerné, mais que ces répercussions sont atténuées par le fait que les importateurs et les négociants peuvent utiliser d’autres sources d’approvisionnement dans les pays tiers et l’industrie de l’Union, cette dernière étant en mesure d’accroître sa production, et que, dans tous les cas, elles ne diminueront pas les répercussions positives sur d’autres parties.
6.3 Intérêt des fournisseurs de matières premières
(155)
Aucun fournisseur de matières premières n’a coopéré à l’enquête. En l’absence de données fournies par ces parties, il n’y a aucun élément de preuve montrant que l’institution de mesures serait contraire à l’intérêt de celles-ci.
6.4 Intérêt des utilisateurs
(156)
Tous les utilisateurs qui ont répondu sont des producteurs de modules solaires et/ou de capteurs thermiques. Trois utilisateurs sont fermement favorables à l’institution de droits antidumping, au motif que l’industrie de l’Union produit du vitrage solaire d’une meilleure qualité, que les sociétés chinoises ne peuvent pas toujours offrir. À l’inverse, trois autres utilisateurs sont contre l’institution de mesures antidumping. Ces utilisateurs s’attendent à ce que l’institution de droits antidumping ait des répercussions négatives sur leurs affaires. Ils craignent de ne pas pouvoir répercuter la hausse des prix sur les consommateurs finaux compte tenu de la situation désastreuse de l’industrie des modules solaires.
(157)
Selon les informations transmises par les utilisateurs, le vitrage solaire représente seulement entre 6 et 8 % du coût total des modules solaires. Ainsi, le vitrage solaire représente seulement une partie limitée du coût et de la valeur finale des modules photovoltaïques. En outre, il peut être estimé que si des droits antidumping sont institués pour le vitrage solaire importé de la RPC, les répercussions sur le coût total des modules solaires seraient inférieures à 1 %. Un pourcentage qui s’explique principalement par le fait que les utilisateurs ayant coopéré achètent d’importantes quantités de vitrage solaire auprès des producteurs de l’Union. De ce fait, si l’institution éventuelle de droits antidumping entraînera très probablement une légère hausse des prix des moyens de production pour les modules solaires, il ne devrait pas y avoir de répercussion négative majeure sur les coûts et les prix finaux de l’industrie des modules solaires de l’Union.
(158)
En outre, certains utilisateurs disposent déjà d’autres sources d’approvisionnement, comme la Turquie et l’Inde, qui ne seront pas influencées négativement par l’institution de droits antidumping. Les autres utilisateurs peuvent également se tourner vers d’autres sources d’approvisionnement, soit dans les pays tiers soit dans l’industrie de l’Union.
(159)
Eu égard à ce qui précède, les arguments avancés par certains utilisateurs contre l’institution de mesures sont provisoirement rejetés.
6.5 Aspects de concurrence
(160)
Un importateur a fait valoir que, depuis que certains producteurs de l’Union avaient participé à une entente mondiale sur le marché du verre plat (dont fait partie le vitrage solaire) et s’étaient vus infliger une amende par la Commission européenne en 2007, ils utilisent l’outil antidumping pour rattraper les pertes qu’ils ont subies du fait des amendes imposées à l’entente et de la perte de parts de marché dans l’Union. Du reste, si l’accès au marché de l’Union est restreint par des droits antidumping, les producteurs de l’Union n’en seront que plus encouragés à constituer une entente ou à adopter d’autres comportements anticoncurrentiels par rapport à des produits à effet de levier faible dans l’Union, comme les produits d’ameublement.
(161)
Ces arguments sont provisoirement rejetés. Premièrement, l’entente a cessé d’exister en 2007. Dès lors, les effets passés de l’entente n’ont eu aucune répercussion sur l’industrie au cours de la période considérée. Deuxièmement, elle ne concernait ni les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon ni la majorité des producteurs actuels de l’Union enregistrant les plus grands volumes de vente. Troisièmement, l’institution éventuelle de droits antidumping ne devrait pas avoir la moindre répercussion sur le comportement concurrentiel de l’industrie de l’Union puisque, d’une part, la structure du marché de l’Union restera inchangée et, d’autre part, les sociétés ont l’obligation générale de respecter les règles de concurrence européennes et nationales en vigueur, que des droits soient institués ou non.
(162)
Un importateur a également fait valoir que l’institution de droits aurait des répercussions négatives sur le marché de l’Union du revêtement antireflet du vitrage solaire. Ce marché, que l’importateur qualifie de marché lié, serait dominé par les producteurs de l’Union et l’institution de mesures renforcerait leur position au détriment des fournisseurs concurrents de revêtement antireflet. En outre, il a été dit que les importateurs ont des difficultés à obtenir des commandes auprès des producteurs de l’Union ou à faire livrer ces commandes dans un délai raisonnable et à un prix raisonnable.
(163)
Premièrement, le marché du revêtement antireflet est couvert par l’enquête et n’est pas un marché lié. L’enquête a montré que les producteurs de l’Union restaient en effet compétitifs dans ce créneau, en dépit des prix relativement plus élevés qu’ils facturent, et ce grâce à la plus faible qualité apparente du vitrage solaire à couche importé de la RPC. Toutefois, aucun élément de preuve n’a été fourni indiquant que l’industrie de l’Union ne serait pas capable de répondre à la demande en cas de hausse éventuelle de vitrage solaire à couche antireflet. Par conséquent, cet argument est rejeté à ce stade. Concernant les revendications selon lesquelles les producteurs de l’Union refusent de passer des commandes ou de les livrer en temps et en heure à des prix raisonnables, il est du ressort exclusif de chaque producteur de choisir sa stratégie commerciale dans la mesure où ce producteur ou ces producteurs ne détiennent pas une position dominante, seuls ou conjointement, sur le marché concerné. Il y a une concurrence suffisante sur le marché de l’Union pour changer et/ou diversifier ses fournisseurs. Cet argument est donc provisoirement rejeté lui aussi.
6.6 Conclusion concernant l’intérêt de l’union
(164)
Au vu de ce qui précède et sur la base d’une évaluation de tous les divers intérêts pris dans leur ensemble, y compris l’intérêt de l’industrie de l’Union, des importateurs et des utilisateurs, il est provisoirement conclu qu’aucune raison impérieuse ne s’oppose à l’institution de mesures provisoires à l’encontre des importations de vitrage solaire originaire de la RPC.
7. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(165)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de l’Union, il convient d’instituer des mesures provisoires afin d’empêcher que l’industrie de l’Union ne continue de subir le préjudice causé par les importations faisant l’objet d’un dumping.
7.1 Niveau d’élimination du préjudice
(166)
Aux fins de la détermination du niveau de ces mesures, il a été tenu compte des marges de dumping établies et du montant du droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l’industrie de l’Union, sans excéder les marges de dumping établies.
(167)
Au moment de calculer le montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que les mesures prises devaient permettre à l’industrie de l’Union de couvrir ses coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôts qu’une industrie de ce type pourrait raisonnablement escompter dans ce secteur dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping, sur la vente du produit similaire dans l’Union. Une marge bénéficiaire correspondant à 8,3 % du chiffre d’affaires a donc été considérée comme le minimum que l’industrie de l’Union aurait pu escompter en l’absence de dumping préjudiciable. Cette marge bénéficiaire repose sur le bénéfice moyen réalisé par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon en 2010 quand les importations du produit concerné étaient encore peu nombreuses et n’avaient pas pu de ce fait fausser les conditions de concurrence normales.
(168)
Sur cette base, un prix non préjudiciable a été calculé pour l’industrie de l’Union qui fabrique le produit similaire. Ce prix non préjudiciable a été obtenu en ajoutant la marge bénéficiaire susmentionnée de 8,3 % au coût de production des producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon durant la période d’enquête.
(169)
La majoration de prix nécessaire a ensuite été déterminée en comparant le prix à l’importation moyen pondéré des producteurs-exportateurs de RPC ayant coopéré à l’enquête, tel qu’il a été utilisé pour établir la sous-cotation, au prix moyen pondéré non préjudiciable du produit similaire vendu par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon sur le marché de l’Union au cours de la période d’enquête. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne pondérée CAF à l’importation.
7.2 Mesures provisoires
(170)
À la lumière de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, des mesures antidumping provisoires doivent être instituées sur les importations de vitrage solaire en provenance de la RPC, au niveau de la marge la plus faible, qu’il s’agisse du dumping ou du préjudice, conformément à la règle du droit moindre.
(171)
Conformément à ce principe, les taux des droits antidumping ont été établis par comparaison des marges d’élimination du préjudice et des marges de dumping. Par conséquent, les taux de droits antidumping provisoires, exprimés en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union, avant dédouanement, sont les suivants:
Société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Droit antidumping provisoire
Xinyi Group
74,0 %
39,3 %
39,3 %
Hehe group
75,3 %
32,3 %
32,3 %
Flat Glass Group
86,2 %
42,1 %
42,1 %
Henan Yuhua
31,9 %
17,1 %
17,1 %
Autres sociétés ayant coopéré
79,8 %
38,4 %
38,4 %
Toutes les autres sociétés
86,2 %
42,1 %
42,1 %
(172)
Les taux de droit antidumping individuels précisés dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées au cours de l’enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit applicable à «toutes les autres sociétés» à l’échelle nationale) s’appliquent ainsi exclusivement aux importations des produits concernés originaires des pays concernés et élaborés par ces sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques citées. Le produit concerné importé qui a été fabriqué par toute autre société dont le nom et l’adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par des entités liées aux sociétés spécifiquement mentionnées, ne peut pas bénéficier de ces taux et est soumis au taux de droit applicable à «toutes les autres sociétés». En raison du degré élevé de coopération entre les producteurs-exportateurs (plus de 80 %, voir le considérant 15 ci-dessus), ce taux de droit est calculé sur la base de la marge individuelle de préjudice la plus élevée établie pour les producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon. Le droit applicable à «toutes les autres sociétés» est calculé sur la base de la moyenne pondérée des exportateurs retenus dans l’échantillon et s’applique à toutes les sociétés non retenues dans l’échantillon mais ayant coopéré (sauf Henan Yuhua, qui bénéficie d’un droit établi individuellement à la suite de sa demande d’examen individuel - voir le considérant 48 ci-dessus).
(173)
Toute demande d’application de ces taux de droit individuels (par exemple, à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (7) et contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de l’entreprise liées à la production ainsi qu’aux ventes intérieures et à l’exportation qui résultent de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Le règlement sera modifié, au besoin, par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant de taux de droits individuels.
7.3 Dispositions finales
(174)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. Les conclusions relatives à l’institution de droits provisoires sont provisoires et peuvent être modifiées au stade définitif de l’enquête. De plus, il convient de préciser que les conclusions concernant l’institution de droits tirées aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées pour l’institution de tout droit définitif,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations de vitrage solaire constitué de verre plat sodocalcique trempé caractérisé par une teneur en fer inférieure à 300 ppm, un facteur de transmission solaire supérieur à 88 % (mesuré dans les conditions suivantes: AM1,5 300-2 500 nm), une résistance maximale à la chaleur de 250 °C et une résistance aux chocs thermiques de Δ 150 K (mesurées selon la norme EN 12150), ainsi qu’une résistance mécanique égale ou supérieure à 90 N/mm2 (mesurée selon la norme EN 1288-3), relevant actuellement du code NC ex 7007 19 80 (code TARIC 7007198010) et en provenance de la République populaire de Chine.
2. Les taux de droit antidumping provisoire applicables au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-après s’établissent comme suit:
Société
Droit antidumping provisoire
Code additionnel TARIC
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
39,3 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
32,3 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
42,1 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
17,1 %
B946
Autres sociétés ayant coopéré mentionnées dans l’annexe I
38,4 %
Toutes les autres sociétés
42,1 %
B999
3. L’application des taux de droit individuels fixés pour les sociétés mentionnées au paragraphe 2 est subordonnée à la présentation aux autorités douanières des États membres d’une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux exigences fixées à l’annexe II. Faute de présentation d’une telle facture, c’est le taux de droit applicable à toutes les autres sociétés qui s’appliquera.
4. La mise en libre pratique, dans l’Union, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
5. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et des considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission et/ou le conseiller-auditeur de la DG Commerce dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
2. Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 26 novembre 2013.