ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2015/203
ze dne 9. února 2015
na podporu návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru, vypracovaného Unií, jakožto příspěvek k opatřením pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Činnosti v kosmickém prostoru nabývají na intenzitě a jejich význam je klíčový. Kosmický prostor představuje zdroj pro všechny státy světa. Ty země, jež v kosmickém prostoru dosud žádnou činnost nevyvíjejí, se takové činnosti mohou věnovat v budoucnu. Unie se tudíž domnívá, že posílení bezpečnosti činností v kosmickém prostoru představuje důležitý cíl, jenž přispěje k rozvoji a bezpečnosti států. Tento cíl je součástí politiky Unie pro oblast vesmíru.
(2)
Dne 12. prosince 2003 Evropská rada přijala Evropskou bezpečnostní strategii, v níž jsou určeny globální výzvy a hrozby a v níž se vyzývá k mezinárodnímu řádu založenému na konkrétních pravidlech, jenž má vycházet z účinného multilateralismu a dobře fungujících mezinárodních institucí.
(3)
Evropská bezpečnostní strategie uznává Chartu Organizace spojených národů jakožto základní rámec mezinárodních vztahů, přičemž usiluje o posílení Organizace spojených národů (OSN) a o její uschopnění z hlediska plnění povinností a účinného fungování. V souladu s cíli a zásadami Charty Organizace spojených národů se Unie snaží dosáhnout ve všech oblastech mezinárodních vztahů vysoké míry spolupráce, mimo jiné s cílem zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost.
(4)
Unie je odhodlána vyvíjet a provádět opatření pro transparentnost a budování důvěry jakožto prostředek směřující k dosažení posílené vesmírné bezpečnosti. Značnou pozornost věnuje Unie rovněž otázce rizik plynoucích z kosmického odpadu, bez ohledu na jeho původ, neboť takový odpad je pro stávající i budoucí činnosti překážkou.
(5)
V reakci na rezoluci Valného shromáždění OSN 61/75 ze dne 6. prosince 2006 předložila Unie dne 18. září 2007 návrh mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru (dále jen „kodex chování“) a zahájila konzultace na podporu vypracování předběžného návrhu.
(6)
V závěrech ze zasedání konaného ve dnech 8. a 9. prosince 2008 podpořila Rada Evropské unie první návrh mezinárodního kodexu chování, ke kterému by se státy připojily na dobrovolném základě a který zahrnoval opatření pro transparentnost a budování důvěry a měl být základem pro konzultace s klíčovými třetími zeměmi, které provozují činnosti v kosmickém prostoru nebo na těchto činnostech mají zájem, s cílem zajistit, aby bylo dosaženo znění přijatelného pro co největší počet států.
(7)
Dne 27. září 2010 udělila Rada Evropské unie vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoká představitelka“) mandát pokračovat v konzultacích, a to i v širším měřítku, na základě revidovaného znění návrhu kodexu chování vypracovaného Unií v návaznosti na konzultace se zainteresovanými státy.
(8)
Návrh kodexu chování vypracovaný Unií byl mezinárodnímu společenství oficiálně představen ve Vídni dne 5. června 2012. Následně byly zahájeny otevřené konzultace ohledně návrhu znění, jejichž cílem bylo zvýšit transparentnost a inkluzivnost procesu. Uskutečnila se tři kola konzultací - ve dnech 16. a 17. května 2013 v Kyjevě, 20. až 22. listopadu 2013 v Bangkoku a konečně 27. a 28. května 2014 v Lucemburku, přičemž poslední dvě kola konzultací byla věnována projednávání revidovaných znění návrhu. Na každém z těchto zasedání byli přítomni účastníci z více než 60 států, celkově se jich zúčastnili zástupci více než 80 států.
(9)
Na závěr kola otevřených konzultací konaného v Lucemburku ve dnech 27. a 28. května 2014 jeho předseda konstatoval, že proces tří kol otevřených konzultací, uspořádaných v letech 2013 až2014 Evropskou službou pro vnější činnost (ESVČ) za účasti Výzkumného institutu OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR), byl cenným příspěvkem k rozvoji lepšího vzájemného pochopení postojů a obav zúčastněných států. Mnozí účastníci konzultací v Lucemburku uvedli, že by si velmi přáli přejít z konzultační do jednací fáze procesu, v níž byzákladem pro budoucí mnohostranná jednání měl být návrh kodexu chování ve znění vypracovaném během otevřených konzultací, k němuž mnohé státy přispěly a jenž zůstal i nadále otevřen dalším změnám. Řada účastníků otevřených konzultací poukázala, že je zapotřebí určitého schválení ze strany OSN. Po konzultacích pořádaných v Lucemburku se Unie rozhodla vypracovat nový návrh znění kodexu chování a uvedla, že je připravena zvážit, jak by mohla dále podpořit budoucí mnohostranná jednání, jakož i možnosti účasti na budoucím kodexu chování a jeho provádění, a vést o těchto otázkách konzultace.
(10)
Klíčový význam pro podporu tohoto procesu mělo rozhodnutí Rady 2012/281/SZBP (1) provedené UNIDIR. Rozhodnutí umožnilo šíření informací a výměnu názorů na kodex chování, jakož i budování kapacit zúčastněných stran v této oblasti, a vedlo k lepšímu povědomí o kodexu chování a k jeho lepšímu chápání. Nejdůležitějšími činnostmi v rámci uvedeného rozhodnutí Rady byly regionální semináře (Kuala Lumpur, prosinec 2012; Addis Abeba, březen 2013; Mexiko, červen 2013; Astana, říjen 2013) a výše zmíněná mnohostranná zasedání konaná ve Vídni (červen 2012), Kyjevě (květen 2013), Bangkoku (listopad 2013) a Lucemburku (květen 2014), jež posloužila jako platforma pro představení kodexu a jednání o něm na mezinárodní úrovni a jejichž prostřednictvím Unie prokázala svůj závazek, že proces bude transparentní a inkluzivní.
(11)
Ve své studii ze dne 12. července 2013 věnované opatřením pro transparentnost a budování důvěry v kosmickém prostoru se skupina vládních odborníků, kterou zřídil generální tajemník OSN na základě rezoluce Valného shromáždění OSN 65/68, zmínila o prezentaci kodexu chování Unií a o otevřených konzultacích konaných v Kyjevě. Skupina vládních odborníků v závěrech a doporučeních ke své studii uvedla, že schvaluje úsilí o přijímání politických závazků, například v podobě mnohostranného kodexu chování, v zájmu podpory zodpovědných činností v kosmickém prostoru a jeho využívání pro mírové účely.
(12)
Valné shromáždění OSN dne 5. prosince 2013 přijalo na základě shody rezoluci A/RES/68/50 o opatřeních pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru, v níž vítá zprávu generálního tajemníka OSN obsahující uvedenou studii skupiny vládních odborníků a zmiňuje se o prezentaci Unie týkající se návrhu kodexu chování. Dále se v rezoluci členské státy OSN vyzývají, aby přezkoumaly a provedly opatření pro transparentnost a budování důvěry navrhovaná skupinou vládních odborníků, a generální tajemník se žádá, aby svou zprávu rozeslal příslušným subjektům a organizacím v rámci OSN s cílem umožnit těmto subjektům a organizacím přispět k účinnému provádění závěrů a doporučení uvedených ve zprávě. Příslušné subjekty a organizace OSN se dále vybízejí, aby koordinovaly své činnosti v záležitostech spojených s doporučeními uvedenými ve zprávě.
(13)
S ohledem na impuls vzešlý z procesu otevřených konzultací, jež Unie vedla o návrhu kodexu chování, a na přání mezinárodních partnerů, aby Unie tento proces vedla i nadále až do konečného přijetí kodexu chování a poskytla prostředky pro jeho provedení okamžitě po jeho přijetí, by tento proces, úspěšně zahájený podle rozhodnutí 2012/281/SZBP, měl být nadále podporován na základě nového rozhodnutí Rady.
(14)
Nové rozhodnutí Rady by mělo podporovat další činnost při zvyšování povědomí o opatřeních pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru, včetně návrhu kodexu chování, jakož i jednání o kodexu chování a jeho formálního přijetí, přičemž pomoc při plnění kodexu chování a příslušné kontaktní místo by měly být poskytnuty prostřednictvím budoucího rozhodnutí Rady.
(15)
Rada by měla svěřit technické aspekty provádění tohoto rozhodnutí Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (UNODA) a UNIDIR. Zatímco UNODA již zastává klíčovou roli při provádění doporučení uvedených ve zprávě skupiny vládních odborníků OSN z roku 2013 věnované opatřením pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru, UNIDIR bude moci využívat svých zkušeností získaných v rámci regionálních informačních činností prováděných podle rozhodnutí 2012/281/SZBP,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Unie za účelem podpory svého návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru (dále jen „kodex chování“) jakožto příspěvku k vytvoření opatření pro transparentnost a budování důvěry v oblasti činností v kosmickém prostoru v souladu s rezolucí Valného shromáždění OSN A/RES/68/50 sleduje tento cíl:
-
na základě zkušeností získaných při provádění rozhodnutí 2012/281/SZBP i nadále vést inkluzivní a transparentní mnohostranný proces týkající se návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru za účasti všech zainteresovaných států s cílem dosáhnout o návrhu kodexu chování co možná nejširší shody za účelem jeho přijetí ze strany mezinárodního společenství.
Článek 2
1. Projekty podporované Unií se budou vztahovat na tyto konkrétní činnosti:
a)
v souvislosti s návrhem mezinárodního kodexu chování a procesem vedeným Unií nadále zvyšovat povědomí, poznatky a pochopení;
b)
nadále zajišťovat rámec pro mnohostranný proces týkající se návrhu mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru, jenž mezinárodnímu společenství umožní, prostřednictvím podpory mnohostranných zasedání věnovaných jednáním o návrhu kodexu chování, aby se i nadále zapojovalo do jednání za účelem dosažení co možná nejširší shody ohledně přijetí kodexu chování, jakož i jeho formálního přijetí.
2. Projekty a konkrétní činnosti jsou podrobně popsány v příloze.
Článek 3
1. Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
2. Projekty uvedené v článku 2 po technické stránce provádí Úřad OSN pro otázky odzbrojení (UNODA) a Výzkumný institut OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR), jak je uvedeno v příloze. UNODA a UNIDIR dotyčné úkoly plní pod kontrolou vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s UNODA a UNIDIR nezbytná ujednání.
Článek 4
1. Finanční referenční částka pro provádění opatření uvedených v článku 1 činí 1 274 398,85 EUR. Celkový odhadovaný rozpočet pro celý projekt činí 1 475 955,15 EUR, které budou poskytnuty prostřednictvím spolufinancování ze strany UNODA a UNIDIR.
2. Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly Unie, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.
3. Komise dohlíží na řádné provádění příspěvku Unie uvedeného v odstavci 1. Za tímto účelem uzavře s UNODA a UNIDIR finanční dohody. Tyto dohody stanoví, že UNODA a UNIDIR zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.
4. Komise usiluje o uzavření dohod o financování uvedených v odstavci 3 co nejdříve po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Komise informuje Radu a vysokého představitele o případných potížích v tomto procesu a o dni uzavření dohody o financování do dvou týdnů od podpisu.
Článek 5
1. Vysoký představitel podává Radě zprávy o provádění tohoto rozhodnutí a vychází přitom z pravidelných zpráv vypracovávaných UNODA a UNIDIR. Tyto zprávy tvoří základ hodnocení prováděného Radou.
2. Komise informuje o finančních aspektech provádění projektů uvedených v článku 2.
Článek 6
1. Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
2. Použitelnost tohoto rozhodnutí končí 24 měsíců po dni uzavření příslušných finančních dohod podle čl. 4 odst. 3, nebo šest měsíců po jeho přijetí, nebude-li v této lhůtě uzavřena žádná finanční dohoda.
V Bruselu dne 9. února 2015.
DÉCISION (PESC) 2015/203 DU CONSEIL
du 9 février 2015
visant à soutenir la proposition de code de conduite international pour les activités menées dans l'espace extra-atmosphérique, présentée par l'Union, afin de contribuer aux mesures de transparence et de confiance relatives aux activités spatiales
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur l'Union européenne, et notamment son article 28,
vu la proposition du haut représentant de l'Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité,
considérant ce qui suit:
(1)
Les activités dans l'espace se développent et revêtent une importance capitale. L'espace constitue une ressource pour tous les États du monde. Ceux qui ne déploient pas encore d'activités dans l'espace pourraient le faire à l'avenir. C'est pourquoi l'Union considère que le renforcement de la sécurité des activités menées dans l'espace extra-atmosphérique constitue un objectif important, dont la réalisation contribuera au développement et à la sécurité des États. Cet objectif s'inscrit dans la politique spatiale de l'Union.
(2)
Le 12 décembre 2003, le Conseil européen a adopté une stratégie européenne de sécurité, qui recensait les menaces et les défis à l'échelle mondiale et appelait à la création d'un ordre international fondé sur un ensemble de règles, basé sur un multilatéralisme effectif et sur des institutions internationales qui fonctionnent bien.
(3)
La stratégie européenne de sécurité dispose que les relations internationales ont pour cadre fondamental la charte des Nations unies et plaide pour un renforcement de l'Organisation des Nations unies, qui devrait être dotée des moyens nécessaires pour pouvoir assumer ses responsabilités et mener une action efficace. L'Union œuvre en faveur d'un niveau élevé de coopération dans tous les domaines des relations internationales en vue, notamment, de préserver la paix, de prévenir les conflits et de renforcer la sécurité internationale, conformément aux objectifs et aux principes énoncés dans la charte des Nations unies.
(4)
L'Union est résolue à élaborer et à mettre en œuvre des mesures de transparence et de confiance afin d'améliorer la sécurité dans l'espace. L'Union est également particulièrement sensible à la question des risques engendrés par les débris spatiaux, quelle qu'en soit l'origine, qui sont préjudiciables aux activités actuelles et futures.
(5)
Le 18 septembre 2007, dans sa réponse à la résolution 61/75 de l'Assemblée générale des Nations unies du 6 décembre 2006, l'Union a présenté sa proposition de code de conduite international pour les activités menées dans l'espace extra-atmosphérique (ci-après dénommé «code de conduite») et a initié des consultations pour promouvoir l'élaboration d'un premier projet.
(6)
Dans ses conclusions des 8 et 9 décembre 2008, le Conseil de l'Union européenne a apporté son soutien au premier projet de code de conduite international, auquel les États participeraient sur une base volontaire, et comportant des mesures de transparence et de confiance, et qui devait servir de base aux consultations avec des États tiers essentiels ayant des activités spatiales ou ayant des intérêts dans ces activités, l'objectif étant de parvenir à un texte qui soit acceptable par le plus grand nombre d'États.
(7)
Le 27 septembre 2010, le Conseil de l'Union européenne a donné mandat au haut représentant de l'Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité (ci-après dénommé «haut représentant») de mener des consultations plus approfondies et élargies sur la base d'une version révisée du projet de code de conduite présenté par l'Union, à la lumière des consultations menées auprès des États intéressés.
(8)
La proposition de code de conduite de l'Union a été officiellement présentée à la communauté internationale à Vienne le 5 juin 2012. Un processus de consultations ouvertes sur le code de conduite a ensuite été lancé, l'objectif étant d'accroître la transparence de ce processus et de le rendre accessible au plus grand nombre. Trois cycles de consultations ont eu lieu, les deux derniers cycles ayant porté sur des versions révisées du code de conduite: les 16 et 17 mai 2013 à Kyiv, du 20 au 22 novembre 2013 à Bangkok et, enfin, les 27 et 28 mai 2014 à Luxembourg. Chacune de ces réunions a accueilli des participants issus de plus de 60 États différents, plus de 80 États étant représentés au total.
(9)
À la fin des consultations ouvertes ayant eu lieu à Luxembourg les 27 et 28 mai 2014, la présidence a conclu que le processus de trois cycles de consultations ouvertes organisé par le Service européen pour l'action extérieure (SEAE) avec la participation de l'Institut des Nations unies pour la recherche sur le désarmement (Unidir) en 2013-2014 avait joué un rôle précieux pour améliorer la compréhension mutuelle des positions et des préoccupations des États participants. Bon nombre de participants, à Luxembourg, avaient exprimé avec force le souhait que ce processus puisse passer de la phase de consultation à une phase de négociation au cours de laquelle le projet de texte du code de conduite, élaboré lors du processus de consultations ouvertes, auquel de nombreux États avaient contribué et auquel de nouvelles modifications pouvaient encore être apportées, devrait servir de base à de futures négociations multilatérales. Un certain nombre de participants au processus de consultations ouvertes avaient fait observer qu'il était nécessaire que les Nations unies donnent leur caution d'une manière ou d'une autre. À la suite des consultations menées à Luxembourg, l'Union s'est engagée à produire un nouveau projet de texte du code de conduite et s'est déclarée prête à s'interroger et à recueillir des avis sur la manière dont elle pourrait continuer à soutenir les futures négociations multilatérales, puis promouvoir l'adhésion au futur code de conduite et sa mise en œuvre.
(10)
La décision 2012/281/PESC du Conseil (1), mise en œuvre par l'Unidir, a été utile pour soutenir ce processus. Elle a permis la diffusion d'informations, des échanges de vues ainsi que le renforcement des capacités des parties prenantes par le code de conduite, et a débouché sur une meilleure sensibilisation au code de conduite et une meilleure compréhension de celui-ci. Les principales activités menées en vertu de cette décision se sont traduites par des séminaires régionaux (Kuala Lumpur, décembre 2012; Addis-Abeba, mars 2013; Mexico, juin 2013; Astana, octobre 2013) ainsi que par les réunions multilatérales précitées qui se sont tenues à Vienne (juin 2012), à Kyiv (mai 2013), à Bangkok (novembre 2013) et à Luxembourg (mai 2014), qui ont servi de cadre pour présenter et examiner le code au niveau international et montrer l'attachement de l'Union à un processus transparent et accessible au plus grand nombre.
(11)
Dans son «Étude sur les mesures de transparence et de confiance relatives aux activités spatiales» datée du 12 juillet 2013, le groupe d'experts gouvernementaux créé par le secrétaire général des Nations unies en application de la résolution 65/68 de l'Assemblée générale des Nations unies a pris acte de la présentation du code de conduite par l'Union, ainsi que des consultations ouvertes qui s'étaient tenues à Kyiv. Dans les conclusions et recommandations formulées dans son étude, le groupe d'experts gouvernementaux a approuvé les efforts déployés pour encourager la conclusion d'engagements politiques, par exemple sous la forme d'un code de conduite international, pour garantir une exploitation responsable et pacifique de l'espace extra-atmosphérique.
(12)
Le 5 décembre 2013, l'Assemblée générale des Nations unies a adopté par consensus la résolution A/RES/68/50 sur les mesures de transparence et de confiance relatives aux activités spatiales, dans laquelle elle saluait le rapport du secrétaire général des Nations unies contenant l'étude du groupe d'experts gouvernementaux et notait que l'Union avait présenté un projet de code de conduite. Cette résolution encourage également les États membres de l'Organisation des Nations unies à examiner et à mettre en œuvre les mesures de transparence et de confiance proposées par le groupe d'experts gouvernementaux, et elle invite le secrétaire général à communiquer le rapport aux entités et aux organisations compétentes des Nations unies pour qu'elles puissent contribuer à la mise en œuvre concrète des conclusions et des recommandations qui y figurent. Les entités et les organisations compétentes des Nations unies sont également encouragées à coordonner les activités relatives aux recommandations qui figurent dans le rapport.
(13)
Compte tenu de la dynamique acquise dans le processus de consultations ouvertes mené sous l'égide de l'Union sur le projet de code de conduite, et du fait que les partenaires internationaux souhaitent que l'Union continue de piloter ce processus en vue de l'adoption définitive du code de conduite et fournisse les moyens de sa mise en œuvre immédiatement après son adoption, le soutien à ce processus, qui a démarré avec succès dans le cadre de la décision 2012/281/PESC, devrait se poursuivre sur la base d'une nouvelle décision du Conseil.
(14)
La nouvelle décision du Conseil devrait permettre la poursuite des travaux en vue d'une meilleure sensibilisation aux mesures de transparence et de confiance relatives aux activités spatiales, y compris la proposition de code de conduite international, ainsi que les négociations sur le code de conduite et son adoption officielle; le soutien à la mise en œuvre du code de conduite et à son point de contact pourrait être fourni par l'intermédiaire d'une future décision du Conseil.
(15)
Le Bureau des affaires de désarmement des Nations unies et l'Unidir devraient être chargés par le Conseil de la mise en œuvre technique de la présente décision. Si le Bureau des affaires de désarmement joue déjà un rôle essentiel dans la mise en œuvre des recommandations formulées dans le rapport 2013 du groupe d'experts gouvernementaux des Nations unies sur les mesures de transparence et de confiance relatives aux activités spatiales, l'Unidir pourra quant à lui s'appuyer sur l'expérience acquise dans le cadre des activités d'information menées au niveau régional dans le cadre de la décision 2012/281/PESC,
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
Afin de soutenir sa proposition de code de conduite international pour les activités menées dans l'espace extra-atmosphérique (ci-après dénommé «code de conduite») destinée à contribuer à la mise en place de mesures de transparence et de confiance relatives aux activités spatiales, conformément à la résolution A/RES/68/50 de l'Assemblée générale des Nations unies, l'Union se fixe l'objectif suivant:
-
sur la base de l'expérience recueillie dans le cadre de la décision 2012/281/PESC, continuer à piloter le processus multilatéral relatif à la proposition de code de conduite international pour les activités menées dans l'espace extra-atmosphérique, en associant tous les États intéressés de façon transparente et exclusive afin de parvenir au consensus le plus large possible sur le projet de code de conduite, en vue de son adoption par la communauté internationale.
Article 2
1. Les projets devant être soutenus par l'Union portent sur les activités spécifiques suivantes:
a)
continuer de sensibiliser à la proposition de code de conduite international et au processus conduit par l'Union, et continuer de les faire mieux connaître et mieux comprendre;
b)
continuer d'offrir un cadre au processus multilatéral concernant la proposition de code de conduite international pour les activités menées dans l'espace extra-atmosphérique, qui permette à la communauté internationale de continuer à œuvrer au consensus le plus large possible en faveur de l'adoption du code de conduite, en soutenant l'organisation de réunions multilatérales pour les négociations sur le projet de code de conduite, et aux fins de son adoption formelle.
2. Les projets et activités spécifiques sont décrits de façon plus détaillée dans l'annexe.
Article 3
1. Le haut représentant de l'Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité (ci-après dénommé «haut représentant») est chargé de la mise en œuvre de la présente décision.
2. La mise en œuvre technique des projets visés à l'article 2 est effectuée par le Bureau des affaires de désarmement des Nations unies et par l'Institut des Nations unies pour la recherche sur le désarmement (Unidir), comme indiqué en annexe. Le Bureau des affaires de désarmement et l'Unidir exécutent ces tâches sous la responsabilité du haut représentant. À cette fin, le haut représentant conclura les arrangements nécessaires avec le Bureau des affaires de désarmement et l'Unidir.
Article 4
1. Le montant de référence financière pour la mise en œuvre des mesures visées à l'article 1er est de 1 274 398,85 EUR. Le budget total de l'ensemble du projet est estimé à 1 475 955,15 EUR, mis à disposition au moyen d'un cofinancement par le Bureau des affaires de désarmement et l'Unidir.
2. La gestion des dépenses financées par le montant indiqué au paragraphe 1 s'effectue selon les règles et procédures de l'Union applicables au budget général de l'Union.
3. La Commission supervise la bonne mise en œuvre de la contribution de l'Union visée au paragraphe 1. À cette fin, elle conclut des conventions de financement avec le Bureau des affaires de désarmement et l'Unidir. Ces conventions prévoient que le Bureau des affaires de désarmement et l'Unidir veillent à ce que la contribution de l'Union bénéficie d'une visibilité adaptée à son importance.
4. La Commission s'efforce de conclure les conventions de financement visées au paragraphe 3 le plus tôt possible après l'entrée en vigueur de la présente décision. Elle informe le Conseil et le haut représentant des difficultés rencontrées dans cette démarche et de la date de conclusion de la convention de financement dans un délai de deux semaines à compter de la signature.
Article 5
1. Le haut représentant rend compte au Conseil de la mise en œuvre de la présente décision, sur la base de rapports établis périodiquement par le Bureau des affaires de désarmement et l'Unidir. Ces rapports servent de base à l'évaluation que doit effectuer le Conseil.
2. La Commission fournit des informations concernant les aspects financiers de la mise en œuvre des projets visés à l'article 2.
Article 6
1. La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption.
2. Elle expire vingt-quatre mois après la date de conclusion des conventions de financement pertinentes visées à l'article 4, paragraphe 3, ou six mois après la date d'adoption de la présente décision si aucune convention de financement n'a été conclue pendant cette période.
Fait à Bruxelles, le 9 février 2015.