PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) 2015/519 DE LA COMMISSION
du 26 mars 2015
instituant un droit antidumping définitif sur les importations de certains éléments de fixation en fer ou en acier originaires de la République populaire de Chine, tel qu'étendu aux importations de certains éléments de fixation en fer ou en acier expédiés de Malaisie, qu'ils aient ou non été déclarés originaires de ce pays, à l'issue d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures effectué conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement no 1225/2009
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après le «règlement de base»), et notamment son article 11, paragraphe 2,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures en vigueur
(1)
À la suite d'une enquête antidumping (ci-après l'«enquête initiale»), le Conseil a institué, par le règlement (CE) no 91/2009 (2), modifié en dernier lieu par le règlement d'exécution (UE) no 924/2012 (3), un droit antidumping définitif (ci-après les «mesures initiales») sur les importations de certains éléments de fixation en fer ou en acier originaires de la République populaire de Chine (ci-après la «RPC»).
(2)
Après modification par le règlement d'exécution (UE) no 924/2012, les mesures ont pris la forme d'un droit ad valorem s'échelonnant entre 0,0 % et 69,7 % pour les producteurs-exportateurs chinois retenus dans l'échantillon. Dans le même temps, le droit antidumping pour les producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré et non retenus dans l'échantillon a été fixé à 54,1 %, tandis que le droit résiduel pour les producteurs-exportateurs chinois n'ayant pas coopéré a été fixé à 74,1 % (ci-après les «droits en vigueur»).
(3)
Par le règlement d'exécution (UE) no 723/2011 du Conseil (4), modifié en dernier lieu par le règlement d'exécution (UE) no 693/2012 (5), les mesures initiales ont été étendues aux importations d'éléments de fixation en fer ou en acier expédiés de Malaisie, qu'ils aient ou non été déclarés originaires de ce pays.
2. Demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures
(4)
À la suite de la publication d'un avis d'expiration prochaine (6) des mesures antidumping définitives en vigueur, la Commission a reçu, le 1er octobre 2013, une demande d'ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration de ces mesures, en application de l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base. La demande a été déposée par l'European Industrial Fasteners Institute (ci-après le «requérant») au nom de producteurs représentant plus de 25 % de la production totale d'éléments de fixation en fer ou en acier de l'Union.
(5)
La demande faisait valoir que l'expiration des mesures entraînerait probablement la continuation ou la réapparition du dumping et du préjudice causé à l'industrie de l'Union.
3. Ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures
(6)
Ayant déterminé, après consultation du comité consultatif, qu'il existait des éléments de preuve suffisants pour ouvrir un réexamen au titre de l'expiration des mesures, la Commission a annoncé, le 30 janvier 2014, par un avis publié au Journal officiel de l'Union européenne (7) (ci-après l'«avis d'ouverture»), l'ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
4. Enquête
4.1. Période d'enquête de réexamen et période considérée
(7)
L'enquête relative à la continuation ou à la réapparition du dumping a porté sur la période comprise entre le 1er janvier 2013 et le 31 décembre 2013 (ci-après la «période d'enquête de réexamen» ou la «PER»). L'examen des tendances pertinentes aux fins de l'évaluation de la probabilité d'une continuation ou d'une réapparition du préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er janvier 2010 et le 31 décembre 2013 (ci-après la «période considérée»).
4.2. Parties concernées par l'enquête
(8)
La Commission a officiellement avisé le requérant, les autres producteurs connus de l'Union, les producteurs-exportateurs chinois et les représentants de la RPC de l'ouverture du réexamen au titre de l'expiration des mesures. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai indiqué dans l'avis d'ouverture.
(9)
Toutes les parties intéressées qui en ont fait la demande et qui ont démontré qu'il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(10)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs chinois ainsi que de producteurs et d'importateurs indépendants de l'Union concernés par l'enquête, la Commission a envisagé, dans l'avis d'ouverture, de recourir à l'échantillonnage, conformément à l'article 17 du règlement de base. Pour lui permettre de décider de la nécessité de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de sélectionner un échantillon, la Commission a invité les parties susvisées à se faire connaître dans un délai de quinze jours à compter de l'ouverture du réexamen et à lui fournir les informations demandées dans l'avis d'ouverture.
(11)
Sur 325 producteurs chinois connus, 24 ont répondu au questionnaire d'échantillonnage. Or, 13 d'entre eux ont déclaré n'avoir effectué aucune exportation vers l'Union, et l'enquête initiale a révélé que trois autres n'ont pas pratiqué de dumping, raison pour laquelle ils ne sont pas soumis aux mesures en vigueur. Les huit sociétés restantes ont déclaré avoir exporté 11 800 tonnes vers l'Union, ce qui, selon Eurostat, correspondait à 132 % du total des importations chinoises vers l'Union au cours de la PER. Il a été proposé de constituer un échantillon composé des trois principaux exportateurs. Toutefois, l'une des sociétés retenues dans l'échantillon a affirmé qu'elle s'était trompée en déclarant ses exportations vers l'Union dans le formulaire d'échantillonnage et qu'elle aurait en réalité dû déclarer qu'elle n'avait effectué aucune exportation.
(12)
L'échantillon a donc été constitué de manière à inclure les trois plus grands exportateurs restants. Les trois sociétés retenues dans l'échantillon ont renoncé à coopérer à différents stades de la procédure, en décidant de ne pas répondre aux questionnaires ou en refusant les vérifications sur place. La Commission leur a donc envoyé à toutes une lettre pour les informer de son intention d'appliquer l'article 18 du règlement de base. Lesdits producteurs-exportateurs n'ont pas réagi à ce courrier.
(13)
La Commission a examiné la situation des quatre producteurs-exportateurs restants qui ont répondu au questionnaire d'échantillonnage. Leurs exportations vers l'Union étaient si faibles (moins de 1 % des exportations totales) qu'il n'a pas été jugé approprié ou représentatif d'établir un nouvel échantillon et de fonder les conclusions de l'enquête sur leur situation. Il a été jugé plus approprié d'établir les conclusions de l'enquête sur une base plus large et plus représentative, à savoir sur les faits disponibles compte tenu du défaut de coopération des producteurs-exportateurs chinois retenus dans l'échantillon. La Commission a informé les quatre sociétés restantes de son intention d'utiliser les données disponibles.
(14)
Eu égard au manque de coopération, la Commission a également annoncé aux autorités chinoises son intention d'appliquer l'article 18. Elle n'a reçu aucune observation ou demande d'intervention du conseiller-auditeur en rapport avec les lettres adressées aux sociétés et aux autorités chinoises.
(15)
Au stade préliminaire de l'enquête, la Commission a bénéficié de la coopération de 91 producteurs ou groupes de producteurs de l'Union représentant environ 50 % de la production d'éléments de fixation en fer ou en acier de l'Union. Compte tenu du grand nombre de producteurs ayant coopéré, la Commission a eu recours à l'échantillonnage. L'échantillon sélectionné se composait initialement de neuf sociétés/groupes de sociétés figurant parmi les plus représentatifs du point de vue de leur volume de vente, de leur taille, de la variété de leurs types de produits et de leur situation géographique dans l'Union. L'une des sociétés retenues dans l'échantillon a cessé de coopérer et a décidé de ne pas répondre au questionnaire. La Commission l'a donc informée qu'elle l'excluait de l'échantillon en raison de son défaut de coopération. Bien que réduit aux huit autres sociétés/groupes de sociétés, l'échantillon a été jugé représentatif, puisqu'il représentait 24 % de la production totale estimée d'éléments de fixation en fer ou en acier de l'Union au cours de la PER.
(16)
Deux importateurs de l'Union ont répondu aux questionnaires. En raison du nombre relativement limité de sociétés, il n'a pas été nécessaire de procéder à un échantillonnage.
(17)
En ce qui concerne les utilisateurs, aucun d'entre eux ne s'est fait connaître, que ce soit dans le délai fixé dans l'avis d'ouverture ou à un stade ultérieur de la procédure. La Commission considère donc qu'aucun utilisateur n'a coopéré à l'enquête.
(18)
Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des sociétés énumérées ci-après.
a)
Producteurs de l'Union
Onze sociétés (au moins une appartenant à chacun des huit groupes de sociétés retenus dans l'échantillon) ont fait l'objet d'une visite. Ces producteurs de l'Union ont demandé, sur la base de l'article 19 du règlement de base, que leur identité reste confidentielle. Ils ont fait valoir que la divulgation de leur identité risquait d'avoir un effet préjudiciable important sur leurs activités commerciales. Leur demande a été examinée et jugée justifiée. Leurs noms ne sont donc pas cités.
b)
Importateurs de l'Union
Adolf Würth GmbH & Co - Allemagne
Marcopol z o.o. - Pologne
c)
Producteurs de pays à économie de marché
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd, Penang, Malaisie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd, Penang, Malaisie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbai, Inde
5. Information des parties
(19)
Toutes les parties intéressées ont été informées des faits et considérations essentiels qui ont conduit aux conclusions de ce réexamen au titre de l'expiration des mesures (ci-après la «communication des conclusions définitives») et ont été invitées à formuler des observations. Un délai leur a aussi été accordé pour présenter leurs observations au sujet des informations communiquées. Des observations ont été reçues du requérant, de la Chambre de commerce chinoise pour l'importation et l'exportation de machines et de produits électroniques, de deux importateurs/producteurs de l'Union et de leur producteur chinois lié ainsi que de deux associations de distributeurs de l'Union. Leurs arguments et commentaires ont été dûment pris en compte, le cas échéant.
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(20)
Les produits concernés sont certains éléments de fixation en fer ou en acier, autres qu'en acier inoxydable, à savoir les vis à bois (autres que tire-fonds), les vis autotaraudeuses, les autres vis et boulons avec tête (avec ou sans leurs écrous ou rondelles, mais à l'exclusion des vis décolletées dans la masse, d'une épaisseur de tige n'excédant pas 6 mm, et à l'exclusion des vis et boulons pour la fixation d'éléments de voies ferrées) et les rondelles originaires de la République populaire de Chine, relevant actuellement des codes NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 et ex 7318 22 00.
2. Produit similaire
(21)
Il a été constaté que le produit concerné et les éléments de fixation en fer ou en acier fabriqués et vendus dans l'Union par l'industrie de l'Union ainsi que les éléments de fixation en fer ou en acier fabriqués et vendus sur le marché intérieur de la Malaisie (ci-après le «pays analogue») présentaient, pour l'essentiel, les mêmes caractéristiques physiques et chimiques et les mêmes utilisations de base que les éléments de fixation en fer ou en acier fabriqués en RPC et vendus à l'exportation vers l'Union. Ils sont donc considérés comme des produits similaires au sens de l'article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. PROBABILITÉ DE CONTINUATION OU DE RÉAPPARITION DU DUMPING
(22)
Conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a examiné si l'expiration des mesures en vigueur était susceptible d'entraîner la continuation ou la réapparition du dumping de la part de la RPC.
1. Remarques préliminaires
(23)
Comme expliqué aux considérants 11 à 14 ci-dessus, les producteurs-exportateurs chinois retenus dans l'échantillon n'ont pas coopéré à l'enquête. À défaut d'une coopération suffisante de leur part, l'analyse globale, y compris la détermination du dumping, a donc été fondée sur les données disponibles, conformément à l'article 18 du règlement de base.
(24)
La Commission a évalué la probabilité d'une continuation ou d'une réapparition du dumping en se fondant sur la demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures ainsi que sur d'autres sources, telles que les statistiques commerciales sur les importations et les exportations (données Eurostat et données sur les exportations chinoises) et d'autres informations publiques (dont une déclaration de l'association chinoise de l'industrie des éléments de fixation).
(25)
Le défaut de coopération a eu une incidence sur la comparaison entre la valeur normale et le prix à l'exportation, en ce que la gamme précise de produits exportés par les producteurs chinois vers l'Union était inconnue.
2. Dumping des importations pendant la PER
2.1. Choix du pays analogue et calcul de la valeur normale
(26)
Dans l'avis d'ouverture, la Commission avait invité toutes les parties intéressées à présenter leurs observations sur sa proposition de choisir l'Inde comme pays tiers à économie de marché aux fins de l'établissement de la valeur normale pour la RPC. L'Inde avait été utilisée comme pays analogue dans l'enquête initiale.
(27)
Outre l'Inde, le requérant avait proposé les États-Unis comme pays analogue potentiel. D'autres parties intéressées ont exprimé des réserves en ce qui concerne l'Inde en tant que pays analogue et ont proposé à sa place la Malaisie, Taïwan, la Thaïlande et le Viêt Nam.
(28)
Parallèlement aux suggestions des parties intéressées, la Commission a cherché de son côté un pays analogue approprié. Elle a déterminé que le Japon pouvait lui aussi faire office de pays analogue en raison de son grand volume de production d'éléments de fixation semblables à ceux de la RPC.
(29)
Des demandes de coopération ont été envoyées aux producteurs connus en Inde, au Japon, en Malaisie [producteurs dont il a été établi qu'ils ne s'étaient pas livrés au contournement (8)], à Taïwan, en Thaïlande et aux États-Unis. Les producteurs vietnamiens n'ont pas été contactés, car le Viêt Nam n'est pas considéré comme un pays à économie de marché. Des producteurs-exportateurs indiens et malaisiens ont accepté de coopérer, et des visites de vérification ont été effectuées dans ces deux pays.
(30)
Il a été constaté qu'une des deux sociétés indiennes ayant coopéré n'était pas un producteur, mais une société commerciale, et que la seconde n'avait commencé ses activités qu'après la PER. Les données indiennes relatives aux ventes et aux coûts n'ont donc pas pu être utilisées. En revanche, il s'est avéré que les deux sociétés malaisiennes ayant coopéré étaient des producteurs-exportateurs et qu'elles disposaient de données complètes pour la PER. La Malaisie a donc été choisie comme pays analogue afin d'établir la valeur normale pour la RPC conformément à l'article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
(31)
En vertu de l'article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a tout d'abord déterminé si le volume total des ventes du produit similaire à des clients indépendants effectuées sur le marché intérieur par les producteurs malaisiens ayant coopéré était représentatif en comparaison avec le volume total des exportations vers l'Union, en d'autres termes si le volume total de ces ventes intérieures représentait au moins 5 % du volume total des exportations du produit concerné vers l'Union. Sur cette base, les ventes sur le marché intérieur du pays analogue se sont révélées représentatives.
(32)
La Commission a aussi examiné si les ventes du produit similaire sur le marché intérieur pouvaient être considérées comme ayant eu lieu au cours d'opérations commerciales normales, conformément à l'article 2, paragraphe 4, du règlement de base. À cet effet, elle a déterminé dans quelle proportion les ventes à des clients indépendants sur le marché intérieur pendant la PER étaient bénéficiaires. Il a été établi que les ventes intérieures de l'un des producteurs avaient été effectuées au cours d'opérations commerciales normales, ce qui n'était pas le cas pour le second producteur.
(33)
La valeur normale pour le premier producteur a donc été fondée sur le prix intérieur réel, calculé comme la moyenne pondérée des prix des ventes bénéficiaires effectuées sur le marché intérieur pendant la PER. Pour le second producteur, la valeur normale a été construite conformément à l'article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(34)
À la suite de la communication des conclusions définitives, deux parties intéressées ont formulé des observations sur le choix du pays analogue. Elles ont toutes deux fait valoir que le Japon n'aurait pas dû être considéré comme un pays analogue potentiel, en raison de la priorité qu'il accorde aux produits haut de gamme et de ses coûts élevés. L'une de ces parties a également affirmé que Taïwan aurait dû être retenu comme pays analogue en raison de son grand nombre de producteurs, de ses coûts comparables à ceux de la Chine et de ses exportations massives vers l'Europe et l'Amérique du Nord.
(35)
La Commission fait remarquer que le pays analogue a été choisi à la suite de l'examen de six pays potentiels. Tous ces pays ont été invités à coopérer, mais seules la Malaisie et l'Inde ont accepté; Taïwan et le Japon n'ont pas proposé leur coopération. Pour les raisons exposées au considérant 30, la Commission a décidé de choisir la Malaisie.
2.2. Détermination du prix à l'exportation
(36)
Compte tenu du défaut de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois retenus dans l'échantillon et donc de l'absence d'informations spécifiques sur les prix chinois, le prix à l'exportation a été déterminé sur la base des données disponibles, conformément à l'article 18 du règlement de base, et des sources statistiques (Eurostat) ont été utilisées à cet effet.
2.3. Comparaison et ajustements
(37)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l'exportation a été réalisée au niveau départ usine. Conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base, la Commission a dûment tenu compte du prix à l'exportation, moyennant des ajustements, lorsque cela était nécessaire. Afin de déterminer le prix à l'exportation au niveau départ usine, la Commission a ajusté le prix caf sur la base des données d'Eurostat pour tenir compte des frais de transport, d'assurance et de manutention ainsi que des coûts du crédit.
2.4. Dumping pendant la PER
(38)
Conformément à l'article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la marge de dumping a été établie sur la base d'une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l'exportation moyen pondéré. La comparaison entre les prix moyens à l'importation communiqués par Eurostat et les valeurs normales du pays analogue n'a pas révélé l'existence d'un dumping.
(39)
Toutefois, pendant la PER, seul un volume négligeable de 9 000 tonnes d'éléments de fixation en fer ou en acier (d'une valeur de 23 millions d'EUR) a été importé de la RPC vers l'Union, déduction faite des éléments de fixation en fer ou en acier fabriqués par les producteurs-exportateurs qui, selon les conclusions de l'enquête initiale, n'ont pas pratiqué de dumping. En outre, en raison du défaut de coopération des exportateurs chinois retenus dans l'échantillon, et donc de l'absence d'informations sur la gamme de produits faisant l'objet des exportations chinoises, la comparaison avec la valeur normale du pays analogue n'a pu être faite que sur la base de données agrégées.
(40)
La Commission estime donc que la conclusion relative à l'absence de dumping pendant la PER est d'une pertinence limitée, en raison des faibles quantités importées et de l'absence d'informations sur la gamme de produits importés, compte tenu de la grande variété d'éléments de fixation fabriqués et commercialisés.
(41)
À la suite de la communication des conclusions définitives, trois parties intéressées ont fait valoir que les mesures devraient être abrogées, étant donné qu'aucun dumping n'a été constaté au cours de la PER. Selon elles, en dépit du faible volume des exportations en provenance de la RPC, le fait que la Commission ait conclu à l'absence de dumping est d'une pertinence réelle.
(42)
La Commission note que, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, les conclusions se fondent sur la probabilité de réapparition du dumping, et non sur la constatation de l'existence d'un dumping au cours de la PER.
3. Éléments à l'appui d'une probabilité de réapparition du dumping
(43)
À la lumière des éléments exposés aux considérants 38 à 40 ci-dessus, la Commission a aussi examiné si une réapparition du dumping était probable en cas d'expiration des mesures. Pour ce faire, elle a analysé les capacités de production et les capacités inutilisées de la RPC, le prix à l'exportation de la RPC vers d'autres marchés, les pratiques de contournement et l'attrait du marché de l'Union.
3.1. Capacités de production et capacités inutilisées de la RPC
(44)
La RPC est réputée être le premier producteur mondial d'éléments de fixation en fer ou en acier. D'après les données de l'association chinoise de l'industrie des éléments de fixation (9), les capacités de production ont été estimées à 6,6 millions de tonnes en 2012. D'après les estimations, les capacités ont été utilisées à hauteur de 75 %, ce qui laisse d'importantes capacités inutilisées, comparables à la consommation totale de l'Union.
(45)
L'association chinoise de l'industrie des éléments de fixation estime également que 40 à 50 % de la production d'éléments de fixation en fer ou en acier (soit 2,5 millions de tonnes) ont été exportés en 2012. Il est clair que l'exportation représente une grande part de l'activité des producteurs chinois d'éléments de fixation en fer ou en acier. Les exportations chinoises dépassaient donc de plus de 40 % la consommation totale de l'Union au cours de la même période.
3.2. Prix à l'exportation de la RPC vers les marchés des pays tiers
(46)
La demande contient des éléments de preuve attestant à première vue du niveau des prix chinois à l'exportation vers d'autres marchés, tels que les États-Unis et la Tunisie. Ces éléments de preuve sont fondés sur des offres de prix obtenues par l'industrie de l'Union. Ces prix à l'exportation se sont révélés inférieurs à la valeur normale établie ci-dessus. En outre, sur la base des prix pratiqués par la RPC à l'exportation vers la Croatie en 2012 et durant le premier trimestre 2013, c'est-à-dire avant l'adhésion de la Croatie à l'Union et l'extension des mesures de protection de l'Union à ce pays, on peut conclure que le niveau des prix à l'exportation chinois ayant conduit à l'institution de mesures à l'issue de l'enquête initiale reste assez similaire et, par conséquent, inférieur à la valeur normale établie ci-dessus.
(47)
Plusieurs pays tiers [tels que le Canada (10), la Colombie (11), le Mexique (12), l'Afrique du Sud (13) et les États-Unis (14)] ont adopté des mesures antidumping à l'encontre des éléments de fixation provenant de la RPC. Ces mesures portent sur diverses sous-catégories d'éléments de fixation, dont le produit concerné. La Commission a considéré que ces mesures constituaient un indice supplémentaire de l'existence de pratiques de dumping à l'égard des marchés de pays tiers.
(48)
Compte tenu de ces considérations, la Commission conclut que les producteurs-exportateurs de la RPC ont vendu et continuent à vendre des éléments de fixation en fer ou en acier aux pays tiers mentionnés aux considérants 46 et 47 à des prix de dumping. Elle juge donc probable que, si les mesures en vigueur venaient à être abrogées, les producteurs-exportateurs chinois vendraient le produit concerné également sur le marché de l'Union à des prix de dumping.
3.3. Pratiques de contournement
(49)
Une enquête anticontournement (15) avait conclu que le contournement des mesures applicables aux éléments de fixation chinois avait lieu via la Malaisie. Les mesures avaient donc été étendues à la Malaisie, à l'exception de neuf producteurs malaisiens dont il avait été prouvé qu'ils ne s'étaient pas livrés au contournement et qui avaient été exclus du champ d'application des mesures. Les pratiques de contournement traduisent le fait que les exportateurs qui se livrent au dumping cherchent à atteindre le marché de l'Union en vendant leurs produits à des prix de dumping sans avoir à payer de droits. Par conséquent, si les mesures venaient à expirer, il est probable que ces exportateurs orienteraient leurs importations faisant l'objet d'un dumping directement vers le marché de l'Union, sans avoir à contourner lesdites mesures.
(50)
À la suite de la communication des conclusions définitives, deux parties intéressées ont fait valoir que l'application de taux de droit moins élevés réduirait le risque de contournement. Elles ont également fait valoir que les mesures spéciales décrites au considérant 129, selon lesquelles les exportateurs chinois bénéficiant d'un taux de droit individuel devaient présenter des factures, étaient le signe que les taux de droit étaient trop élevés et incitaient au contournement.
(51)
La Commission signale que le niveau des taux de droit en vigueur ne peut être modifié au titre de l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base. En outre, les mesures spéciales applicables aux exportateurs chinois ont pour objectif de pallier, parmi les producteurs chinois, tout risque de contournement que pourraient provoquer les différences entre les taux de droit individuels. En revanche, les pratiques de contournement via la Malaisie ont été examinées en tant qu'indicateur de la probabilité de réapparition du dumping pour les importations en provenance de la RPC et à destination de l'Union. La Commission estime qu'il n'y a pas de lien direct entre ces deux aspects: l'obligation pour les producteurs chinois de présenter des factures n'empêche pas de conclure que les pratiques de contournement via d'autres pays témoignent de la probabilité de réapparition du dumping en cas d'expiration des mesures.
3.4. Attrait du marché de l'Union
(52)
Les pratiques de contournement via la Malaisie montrent que le marché de l'Union reste attrayant pour les producteurs chinois, en raison des prix plus élevés qui y sont pratiqués. L'existence de mesures antidumping sur les autres marchés d'exportation renforcerait encore l'attrait du marché de l'Union si les mesures venaient à être abrogées. On peut donc raisonnablement s'attendre à ce qu'une partie substantielle des exportations chinoises actuelles soit redirigée vers l'Union en cas d'abrogation des mesures. Il convient de rappeler qu'avant l'institution des mesures initiales, la part de marché de la Chine sur le marché de l'Union s'élevait à 26 %. En cas d'expiration des mesures, les exportations chinoises, qui représentent actuellement 0,5 % du marché de l'Union, devraient donc augmenter de manière significative moyennant la sous-cotation des prix de l'Union.
3.5. Conclusion sur la probabilité de réapparition du dumping
(53)
L'enquête a montré que les éléments de fixation ont été exportés de la RPC vers plusieurs pays tiers à des prix de dumping et que certains de ces pays tiers avaient adopté des mesures antidumping à l'égard des éléments de fixation chinois. La pratique tarifaire des exportateurs chinois sur les marchés des pays tiers témoigne de la probabilité de réapparition du dumping sur le marché de l'Union en cas d'expiration des mesures.
(54)
L'existence de pratiques de contournement a été considérée comme un indice supplémentaire de la probabilité d'une réapparition du dumping.
(55)
En outre, l'attrait du marché de l'Union et le fait que d'autres marchés restent fermés en raison de l'application de mesures antidumping laissent présager du risque que les exportations chinoises soient réorientées vers le marché de l'Union en cas d'expiration des mesures.
(56)
De surcroît, les capacités inutilisées de production du produit concerné en RPC sont significatives par rapport à la consommation de l'Union au cours de la PER. Si ces capacités étaient utilisées à des fins d'exportation vers l'Union et en vue de concurrencer les producteurs de l'Union par les prix, il est fort probable que ces exportations seraient effectuées à des prix de dumping en raison de l'excédent de production à écouler sur des marchés d'exportation, ce qui inciterait au dumping.
(57)
Par conséquent, il est probable que le dumping réapparaîtrait si les mesures venaient à expirer.
D. DÉFINITION DE L'INDUSTRIE DE L'UNION
(58)
L'enquête a établi que le produit similaire est fabriqué par de nombreux producteurs de l'Union, dont de nombreuses petites et moyennes entreprises, ainsi que quelques sociétés de taille plus importante. Les producteurs de l'Union au nom desquels a été déposée la demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures ont coopéré à l'enquête, à l'exception d'une société, comme expliqué au considérant 15. Plusieurs autres producteurs, favorables ou opposés à la demande, ont fourni des données générales sur le volume de leur production et de leurs ventes. Étant donné que de nombreux producteurs de l'Union, principalement des petites entreprises, n'ont pas coopéré à l'enquête, il n'a pas été possible de définir précisément le volume total de la production de l'Union et le nombre de producteurs sur la base des données individuelles des sociétés.
(59)
Par conséquent, le volume de production de l'Union a été estimé sur la base des informations fournies dans la demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures, elles-mêmes fondées sur les données d'Eurostat concernant la production industrielle. Selon cette méthode, la production totale de l'Union au cours de la PER est estimée à environ 1,2 million de tonnes.
(60)
En outre, la demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures et les informations recueillies au cours de l'enquête ont permis d'estimer que, durant la PER, le produit similaire a été fabriqué par 378 producteurs de l'Union. Ceux-ci constituent l'industrie de l'Union au sens de l'article 4, paragraphe 1, du règlement de base et sont dénommés ci-après l'«industrie de l'Union».
(61)
Comme indiqué au considérant 15, huit producteurs/groupes de producteurs de l'Union ont été retenus dans l'échantillon et ont fourni les informations demandées. Selon les estimations, les sociétés retenues dans l'échantillon représentent environ 24 % de la production totale de l'Union, et leur situation est jugée représentative de l'industrie de l'Union.
E. SITUATION SUR LE MARCHÉ DE L'UNION
1. Remarques préliminaires
(62)
Aux fins de l'analyse du préjudice, la Commission a établi une distinction entre les indicateurs de préjudice macroéconomiques et microéconomiques. Les indicateurs macroéconomiques relatifs à la période considérée ont été établis, analysés et vérifiés sur la base des données fournies par l'industrie de l'Union. Les indicateurs microéconomiques ont été établis sur la base des données recueillies et vérifiées auprès des producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon.
(63)
Dans les sections ci-après, les indicateurs macroéconomiques sont les suivants: production, capacités de production, utilisation des capacités, stocks, volume des ventes, part de marché et croissance, emploi, productivité, importance de la marge de dumping effective et rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures. Les indicateurs microéconomiques sont les suivants: prix unitaires moyens, coûts de production, rentabilité, flux de liquidités, investissements, rendement des investissements, aptitude à mobiliser les capitaux et coût de la main-d'œuvre.
2. Consommation de l'Union
(64)
La consommation de l'Union a été établie sur la base des volumes de ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union - avec une estimation dans le cas des producteurs n'ayant pas coopéré - et des données Eurostat relatives aux importations, au niveau des codes TARIC.
(65)
Au cours de la période considérée, la consommation de l'Union a augmenté de 3 %. Malgré une forte croissance en 2011, elle reste largement en deçà des niveaux enregistrés au cours de la période d'enquête initiale (ci-après la «PE initiale»), où la consommation a dépassé les 2,2 millions de tonnes.
Tableau 1
Consommation
2010
2011
2012
PER
Consommation (tonnes)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indice (2010 = 100)
100
112
101
103
Source: réponses au questionnaire, demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures et Eurostat.
3. Volume, prix et part de marché des importations originaires de la RPC
(66)
Les volumes et les parts de marché des importations originaires de la RPC ont été analysés sur la base des données Eurostat et des données recueillies conformément à l'article 14, paragraphe 6, du règlement de base.
a) Volumes et parts de marché des importations concernées
(67)
Au cours de la période considérée, l'évolution du volume et des parts de marché des importations du produit concerné de la RPC vers l'Union a été évaluée comme suit:
Tableau 2
Volume et parts de marché des importations concernées
2010
2011
2012
PER
RPC
Volume des importations (tonnes)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indice (2010 = 100)
100
87
62
74
Part de marché (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indice (2010 = 100)
100
77
61
72
Source: Eurostat.
(68)
Le volume des importations en provenance de la RPC a considérablement diminué par rapport aux niveaux enregistrés lors de la PE initiale (de plus de 98 %, si l'on compare la PE initiale à la PER). En conséquence, la part de marché de la Chine a reculé elle aussi, passant de 26 % au cours de la PE initiale à 0,5 % pendant la PER. Ainsi, les importations chinoises officielles vers le marché de l'Union ont presque complètement cessé. Les données présentées dans ce tableau et dans le tableau suivant ne tiennent pas compte des volumes d'exportation des trois producteurs-exportateurs chinois qui, selon l'enquête initiale, n'ont pas pratiqué de dumping. Le volume de leurs exportations au cours de la période considérée représente en moyenne 30 % des exportations chinoises totales du produit concerné vers l'Union.
b) Prix des importations et sous-cotation des prix
(69)
Le tableau ci-dessous présente le prix moyen des importations chinoises. Au cours de la période considérée, le prix moyen des importations chinoises a augmenté de 28 %. Toutefois, il y a lieu de penser que ce prix (qui représente plus de 250 % du prix moyen des exportations chinoises au cours de la PE initiale) ne pouvait pas être considéré comme un indicateur pertinent en raison des très faibles quantités importées de Chine. En effet, il semble que, compte tenu des droits antidumping élevés, du faible volume des importations et des éléments de preuve recueillis auprès des importateurs ayant coopéré, les quantités exportées par les producteurs chinois au cours de la PER se composeraient de très petites commandes et/ou de types de produits très particuliers, ce qui irait de pair avec des prix plus élevés.
Tableau 3
Prix moyen des importations en provenance de la RPC
2010
2011
2012
PER
RPC
Prix moyen (EUR/tonne)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indice (2010 = 100)
100
109
159
128
Source: Eurostat.
(70)
Étant donné qu'aucun producteur-exportateur chinois retenu dans l'échantillon n'a coopéré à l'enquête de réexamen et eu égard au peu d'informations fournies par d'autres producteurs-exportateurs chinois, la sous-cotation des prix au cours de la PER a été déterminée par comparaison entre les prix moyens pondérés des producteurs de l'Union à leurs clients indépendants sur le marché de l'Union, au niveau départ usine, et les prix moyens à l'exportation des exportations chinoises sur une base caf tirés des données d'Eurostat, moyennant les ajustements appropriés au titre des droits de douane.
(71)
Le résultat de la comparaison, exprimé en pourcentage du chiffre d'affaires que les producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon ont enregistré au cours de la PER, a révélé une marge de sous-cotation moyenne pondérée de 12 % sur le marché de l'Union. Toutefois, pour les raisons exposées au considérant 69 ci-dessus, il y a lieu de considérer que les prix enregistrés pour les exportations chinoises du produit concerné au cours de la période considérée sont bien plus élevés qu'ils ne l'auraient été en l'absence de mesures. Sur cette base, il existe de bonnes raisons de croire qu'en cas d'abrogation des mesures, les exportations du produit concerné en provenance de la RPC risqueraient toujours d'exercer une forte pression par les prix sur les producteurs de l'Union.
4. Importations en provenance d'autres pays tiers non soumis aux mesures
Tableau 4
Importations en provenance d'autres pays tiers
2010
2011
2012
PER
Taïwan
Volume des importations (tonnes)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indice (2010 = 100)
100
132
121
120
Prix (EUR/tonne)
1 805
1 905
2 003
1 895
Indice (2010 = 100)
100
106
111
105
Part de marché (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indice (2010 = 100)
100
117
120
117
Viêt Nam
Volume des importations (tonnes)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indice (2010 = 100)
100
141
137
178
Prix (EUR/tonne)
1 349
1 496
1 528
1 365
Indice (2010 = 100)
100
111
113
101
Part de marché (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indice (2010 = 100)
100
126
136
174
Thaïlande
Volume des importations (tonnes)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indice (2010 = 100)
100
220
184
168
Prix (EUR/tonne)
1 259
1 325
1 362
1 246
Indice (2010 = 100)
100
105
108
99
Part de marché (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indice (2010 = 100)
100
196
183
164
Total autres pays tiers (16)
Volume des importations (tonnes)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indice (2009 = 100)
100
89
72
72
Prix (EUR/tonne)
2 816
3 232
3 729
3 751
Indice (2009 = 100)
100
115
132
133
Part de marché (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indice (2009 = 100)
100
79
72
71
Total pays tiers (16)
Volume des importations (tonnes)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indice (2009 = 100)
100
119
106
107
Prix (EUR/tonne)
2 154
2 217
2 382
2 288
Indice (2009 = 100)
100
103
111
106
Part de marché (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indice (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Les volumes d'importation sur le marché de l'Union en provenance de pays tiers ont affiché une légère tendance à la hausse au cours de la période considérée, s'alignant en cela sur l'évolution de la consommation. La part de marché des importations d'éléments de fixation en fer ou en acier de tous les pays tiers est restée relativement stable au cours de la période considérée, aux alentours du tiers de la consommation de l'Union.
(73)
Les prix moyens des importations en provenance de pays tiers sont demeurés globalement stables pendant la période considérée et sont restés inférieurs aux prix pratiqués par l'industrie de l'Union. Il n'en reste pas moins que les prix des produits provenant de pays tiers sont nettement plus élevés que les prix qui ont été pratiqués par la Chine au cours de l'enquête initiale. Pour les raisons précisées au considérant 69 ci-dessus, les prix des éléments de fixation en fer ou en acier chinois importés dans l'Union au cours de la PER, bien qu'ils soient supérieurs aux prix moyens des importations en provenance des pays tiers, ne peuvent pas être considérés comme représentatifs.
(74)
Si l'on examine individuellement les pays tiers, il apparaît clairement que Taïwan est désormais le premier acteur étranger sur le marché de l'Union. Le volume de ses exportations a augmenté de 20 % au cours de la période considérée et il représente à lui seul près de la moitié des importations sur le marché de l'Union. Si l'on tient compte du fait que le volume de ses exportations au cours de la PER est 70 % supérieur à celui qui a été enregistré lors de la PE initiale (et ce bien que la consommation soit plus faible au cours de la PER), il apparaît clairement que les produits exportés de Chine ont été remplacés en grande partie par des produits taïwanais. Il convient néanmoins de noter que le volume des importations en provenance de Taïwan pendant la PER ne représentait que la moitié des volumes exportés par la Chine au cours de la PE initiale et que les prix moyens pratiqués par Taïwan au cours de la PER correspondaient presque au double (+ 97,8 %) des prix moyens des exportations chinoises au cours de la PE initiale. De plus, la Commission constate que les exportateurs chinois ont continué à vendre à des prix tout aussi bas sur les marchés européens non soumis à des mesures antidumping, tels que celui de la Croatie avant son adhésion à l'Union européenne.
(75)
Par ailleurs, on peut considérer que le Viêt Nam et la Thaïlande ont tiré un avantage de la disparition des exportations chinoises, puisqu'ils ont enregistré de fortes hausses (de l'ordre de 70 à 80 %), malgré des volumes de départ beaucoup plus faibles.
(76)
En outre, il ne faut pas oublier que les produits importés sont réputés appartenir à une gamme de produits plus standard que ceux qui sont fabriqués par l'industrie de l'Union.
(77)
Après la communication des conclusions définitives, quatre parties intéressées ont fait valoir que les constatations de la Commission concernant le remplacement partiel, sur le marché de l'Union, des importations en provenance de Chine par des importations en provenance de Taïwan, de Thaïlande et du Viêt Nam devraient conduire à la conclusion que les produits susceptibles d'être importés de Chine sont standards et ne seront donc pas en concurrence directe avec des produits plus sophistiqués fabriqués par l'industrie de l'Union.
(78)
En réponse à cet argument, il convient de noter que le fait que les importations en provenance de pays tiers semblent bel et bien combler la part de marché laissée par les exportateurs chinois ne signifie pas que les importations futures en provenance de Chine ne seraient pas susceptibles de causer un préjudice. Premièrement, comme expliqué plus en détail au considérant 115, l'industrie de l'Union se compose de producteurs fabriquant à la fois des éléments de fixation standards et des éléments de fixation spéciaux. Deuxièmement, il y a lieu de penser que les exportations futures de la Chine devraient aussi porter sur des produits plus spécialisés et haut de gamme. Les informations disponibles au sujet des plans de développement, tel le discours du président de l'association chinoise de l'industrie des éléments de fixation (17), indiquent clairement que le secteur chinois des éléments de fixation envisage de développer des produits plus variés, plus complexes et plus haut de gamme. En conséquence, cet argument doit être rejeté.
5. Situation économique de l'industrie de l'Union
(79)
Conformément à l'article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques qui influent sur la situation de l'industrie de l'Union.
(80)
Aux fins de l'analyse du préjudice, la situation économique de l'industrie de l'Union est évaluée sur la base d'indicateurs tels que la production, les capacités de production, l'utilisation des capacités, le volume des ventes, la part de marché et la croissance, l'emploi, la productivité, l'importance de la marge de dumping effective et le rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures, les prix unitaires moyens, le coût unitaire, la rentabilité, les flux de liquidités, les investissements, le rendement des investissements et l'aptitude à mobiliser les capitaux, les stocks et le coût de la main-d'œuvre.
a) Production, capacités de production et utilisation des capacités
(81)
La production de l'industrie de l'Union est restée globalement stable pendant la période considérée. Il convient de rappeler que la demande du produit concerné dépend en grande partie de secteurs tels que l'industrie automobile et de la construction, ainsi que dans d'autres secteurs de biens de consommation. En effet, malgré une légère augmentation en 2011, la production de l'industrie de l'Union est restée globalement stable pendant la période considérée, à l'image de la lente croissance de la demande dans l'économie européenne.
Tableau 5
Production totale de l'industrie de l'Union
2010
2011
2012
PER
Production (tonnes)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indice (2010 = 100)
100
114
100
99
Source: réponses au questionnaire et demande de réexamen.
(82)
Les capacités de production sont également restées relativement stables pendant la période considérée, avec une légère augmentation en 2011 et au cours de la PER. Tout comme la production entre 2010 et 2013, l'utilisation des capacités est restée plutôt stable, avec un pic relatif en 2011.
Tableau 6
Capacités de production et utilisation des capacités
2010
2011
2012
PER
Capacités de production (tonnes)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indice (2010 = 100)
100
101
99
101
Utilisation des capacités (%)
48
54
48
47
Indice (2010 = 100)
100
114
101
98
Source: réponses au questionnaire et demande de réexamen.
b) Volume des ventes, part de marché et croissance
Tableau 7
Ventes de l'industrie de l'Union à des clients indépendants
2010
2011
2012
PER
Volume (tonnes)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indice (2010 = 100)
100
113
102
103
Source: réponses au questionnaire et demande de réexamen.
(83)
Le volume des ventes de l'industrie de l'Union à des clients indépendants sur le marché de l'Union a suivi la tendance de la consommation et de la production entre 2010 et 2013, avec une légère croissance au cours de la période considérée, malgré une augmentation importante entre 2010 et 2011.
Tableau 8
Part de marché et croissance de l'industrie de l'Union
2010
2011
2012
PER
Part de marché de l'industrie de l'Union (%)
67
66
66
66
Indice (2010 = 100)
100
97
98
98
Source: réponses au questionnaire et Eurostat.
(84)
La part de marché de l'industrie de l'Union a été stable (selon un calcul tenant également compte des ventes à des parties liées) au cours de la période considérée et a représenté environ deux tiers du marché. Ce résultat concorde avec la baisse de la consommation de l'Union par rapport à la PE initiale, d'une part, et avec le remplacement des importations chinoises par des importations en provenance d'autres sources, d'autre part.
c) Emploi et productivité
(85)
L'emploi lié au produit concerné au sein de l'industrie de l'Union est resté globalement stable sur la période considérée. La légère augmentation enregistrée en 2011 concorde avec l'augmentation de la production enregistrée la même année. Le fait que la productivité ait également été plus élevée en 2011 montre que l'industrie de l'Union a réagi à l'accroissement de la demande en recrutant des salariés, d'un côté, et en augmentant le rendement des salariés existants (heures supplémentaires), de l'autre. Lorsque les volumes ont à nouveau baissé, les années suivantes, ces deux effets ont disparu et l'industrie est revenue au niveau de 2010.
Tableau 9
Emploi et productivité
2010
2011
2012
PER
Nombre de salariés
20 036
20 854
20 238
19 950
Indice (2010 = 100)
100
104
101
100
Productivité (unité/salarié)
60
66
60
60
Indice (2010 = 100)
100
110
99
100
Source: réponses au questionnaire, demande de réexamen.
d) Importance de la marge de dumping effective et rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(86)
Comme indiqué au considérant 36 ci-dessus, en raison de l'absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois retenus dans l'échantillon, les marges de dumping de la RPC n'ont pas pu être établies avec suffisamment de précision et, dès lors, la Commission estime que la conclusion à l'absence de dumping pendant la PER est d'une pertinence limitée. L'analyse des indicateurs de préjudice montre que l'industrie est en bonne voie de se remettre des pratiques de dumping antérieures, mais son rétablissement a été ralenti par une stagnation de la demande pour les principaux secteurs en aval. Il faut aussi rappeler que la stabilité relative observée au cours de la période considérée s'inscrit dans le contexte de la protection offerte par les mesures antidumping en vigueur. Si les mesures expiraient, les importations chinoises faisant l'objet d'un dumping devraient avoir un effet sensible sur l'industrie de l'Union.
e) Prix de vente unitaires moyens sur le marché de l'Union et coûts unitaires de production
(87)
Les prix de vente moyens pratiqués par les producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon à l'égard de clients indépendants de l'Union ont augmenté de 8 % entre 2010 et 2013, après un pic relatif en 2012. Le prix de vente moyen suffit généralement à couvrir les coûts de production et à garantir un léger bénéfice à l'industrie de l'Union.
Tableau 10
Prix de vente et coûts
2010
2011
2012
PER
Prix de vente unitaire moyen à des clients indépendants dans l'Union (EUR/tonne)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indice (2010 = 100)
100
107
111
108
Coût unitaire de production (EUR/tonne)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indice (2010 = 100)
100
111
116
109
Source: réponses au questionnaire.
f) Rentabilité, flux de liquidités, investissements, rendement des investissements et aptitude à mobiliser les capitaux
(88)
Au cours de la période considérée, les flux de liquidités, les investissements, le rendement des investissements et l'aptitude à mobiliser les capitaux des producteurs de l'Union ont évolué comme indiqué dans le tableau ci-dessous.
Tableau 11
Rentabilité, flux de liquidités, investissements et rendement des investissements
2010
2011
2012
PER
Rentabilité des ventes de l'Union à des clients indépendants (% du chiffre d'affaires)
1,5
1,1
2,0
3,6
Flux de liquidités (EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investissements (EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indice (2010 = 100)
100
121
79
81
Rendement des investissements (%)
1,0
2,6
5,3
7,5
Source: réponses au questionnaire.
(89)
La Commission a déterminé la rentabilité des producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon en exprimant le bénéfice avant impôt tiré des ventes du produit similaire à des clients indépendants sur le marché de l'Union en pourcentage du chiffre d'affaires concerné. Tout au long de la période considérée, la marge bénéficiaire est restée faible, voire négative pour certains producteurs de l'Union; il convient notamment de signaler que, quelle que soit l'année de la période considérée, la marge bénéficiaire n'a jamais atteint le niveau enregistré durant la PE initiale (4,4 %). Bien que l'industrie de l'Union affiche des ventes et une production plutôt stables et une part de marché importante, ses marges bénéficiaires sont encore relativement faibles. En particulier, il convient d'observer que la marge bénéficiaire était très faible en 2011, bien que le volume des ventes de l'industrie de l'Union ait atteint son point culminant au cours de la période considérée. Cela suscite des craintes quant aux perspectives d'évolution des marges bénéficiaires de l'industrie de l'Union si la situation économique continuait à stagner. Il y a également lieu de noter que la marge bénéficiaire enregistrée au cours de la période considérée est, en outre, toujours restée en deçà du bénéfice cible indiqué lors de l'enquête initiale (5 %).
(90)
Les flux de liquidités, qui représentent la capacité de l'industrie à autofinancer ses activités, ont été positifs tout au long de la période considérée. Toutefois, cet indicateur ne s'est amélioré qu'en 2012 et a enregistré une forte baisse de 17 % au cours de la PER, ce qui est source d'inquiétude quant à la capacité de l'industrie de l'Union à maintenir un autofinancement convenable de ses activités.
(91)
Le niveau des investissements est resté relativement élevé et stable au cours de la période considérée, avec un pic en 2011. Le rendement des investissements, qui correspond au bénéfice exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements, a connu une évolution similaire à celle de la marge bénéficiaire. Cet indicateur a donc également atteint son point culminant au cours de la PER. On peut y voir un signe ambivalent: en effet, si cet indicateur reflète le point le plus élevé de la marge bénéficiaire parmi tous ceux qui ont été enregistrés au cours de la période considérée, il reflète aussi le faible niveau des investissements, qui traduit le caractère toujours incertain des perspectives économiques de l'industrie en ce qui concerne ce secteur.
(92)
À la lumière de ce qui précède, on peut conclure que, bien que les résultats financiers des producteurs de l'Union soient restés stables tout au long de la période considérée, ils n'atteignent toujours pas - à l'exception des investissements - les niveaux observés lors de la PE initiale.
g) Stocks
(93)
Le niveau des stocks de clôture des producteurs de l'Union ayant coopéré a suivi de près la tendance déjà observée dans la production et les ventes, en ce qu'il a affiché une tendance plutôt stable et un pic relatif en 2011. En outre, étant donné que la fabrication du produit similaire dans l'Union s'effectue principalement sur commande, le niveau des stocks ne constitue pas un indicateur très pertinent.
Tableau 12
Stocks de clôture
2010
2011
2012
PER
Stocks de clôture (tonnes)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indice (2010 = 100)
100
114
111
103
Source: réponses au questionnaire.
h) Coût de la main-d'œuvre
(94)
La rémunération moyenne des salariés a affiché une augmentation constante de 4 % par an au cours de la période considérée. Or, cette croissance peut s'expliquer par des ajustements liés à l'inflation et, dans une moindre mesure, par le recours aux heures supplémentaires (comme observé en 2011, avec l'accroissement de la productivité par salarié).
Tableau 13
Coût de la main-d'œuvre
2010
2011
2012
PER
Coût moyen de la main-d'œuvre par salarié (EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indice (2010 = 100)
100
104
108
112
Source: réponses au questionnaire.
6. Conclusion sur la situation de l'industrie de l'Union
(95)
L'enquête a montré que les importations de produits en provenance de la RPC ont presque disparu du marché de l'Union après l'institution des mesures initiales en 2009. Cela a permis à l'industrie de l'Union d'atteindre un niveau de production, de volume des ventes et de part de marché à la fois satisfaisant et stable. D'un autre côté, la rentabilité est toujours inférieure aux niveaux enregistrés pendant la PE initiale ainsi qu'au bénéfice escompté pour le secteur.
(96)
La Commission en conclut que l'industrie de l'Union n'a pas subi de préjudice important pendant la PER, mais que, compte tenu de la lente croissance de la consommation et du fait que les marges bénéficiaires restent en deçà du niveau garantissant la viabilité à long terme, sa situation peut toujours être considérée comme vulnérable.
(97)
Après la communication des conclusions définitives, trois parties intéressées ont affirmé que la constatation de la Commission selon laquelle l'industrie de l'Union n'a pas subi de préjudice important au cours de la PER devrait entraîner l'abrogation des mesures. Il est vrai que la Commission a établi l'absence de préjudice important au cours de la PER. Toutefois, la décision de proroger les mesures ne se fonde pas sur l'existence d'un préjudice important au cours de la période d'enquête de réexamen, mais sur les conclusions relatives à la probabilité de réapparition du préjudice, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base. Cet argument a donc dû être rejeté.
F. PROBABILITÉ DE RÉAPPARITION DU PRÉJUDICE
1. Remarques préliminaires
(98)
Afin d'évaluer la probabilité de réapparition du préjudice si les mesures venaient à expirer, l'incidence potentielle des exportations chinoises sur le marché de l'Union et sur l'industrie de l'Union a été analysée conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
(99)
L'analyse a porté sur l'évolution de la consommation dans l'Union, les capacités inutilisées, les flux commerciaux et l'attrait du marché de l'Union, ainsi que sur la pratique tarifaire de la RPC. En raison du défaut de coopération de la part des exportateurs chinois, l'analyse repose sur les faits disponibles, qui se composent des statistiques (chiffres d'Eurostat et statistiques commerciales chinoises) et des documents de l'industrie (dont le discours du président de l'association chinoise de l'industrie des éléments de fixation, visé au considérant 78 ci-dessus) figurant dans la demande d'ouverture d'une procédure d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures.
2. Consommation de l'Union
(100)
Comme indiqué aux considérants 64 et 65, la consommation du produit concerné dans l'Union a suivi une tendance globalement stable au cours de la période considérée. En même temps, la consommation pendant la PER reste inférieure de près de 20 % au niveau d'avant-crise observé pendant la PE initiale. Le recul de la consommation du produit concerné est dû à une baisse de la production dans les secteurs de l'industrie automobile et de la construction de l'Union, ainsi que dans d'autres secteurs de biens de consommation caractérisés par une forte utilisation du produit concerné (électroménager, mobilier, etc.). La Commission estime donc qu'en cas d'expiration des mesures, une reprise des importations à très bas prix en provenance de Chine aurait des répercussions soudaines et lourdes sur la situation de l'industrie de l'Union. Selon toute vraisemblance, les prix de ces importations seraient inférieurs à ceux de l'Union et, en tout état de cause, ils exerceraient une pression à la baisse sur ces derniers et fausseraient la concurrence sur le marché. Il est donc probable que, si les mesures venaient à expirer, le préjudice causé à l'industrie de l'Union réapparaîtrait.
3. Capacités inutilisées, flux commerciaux, attrait du marché de l'Union et pratique tarifaire de la RPC
(101)
Comme décrit au considérant 44, la capacité de production chinoise d'éléments de fixation en fer ou en acier représentait 6,6 millions de tonnes en 2012. Il convient de signaler que l'industrie chinoise des éléments de fixation en fer ou en acier estime que 2012 a été une année difficile, car, en raison des effets négatifs de plusieurs facteurs économiques (inflation, ralentissement de l'économie chinoise et crise de la zone euro), c'est l'année où la capacité de production chinoise a accusé un recul pour la première fois depuis 2000 (sachant qu'elle se situait à 6,8 millions de tonnes en 2011).
(102)
En tout état de cause, quel que soit le scénario futur (stagnation ou croissance), il n'en reste pas moins que même les capacités actuelles de production de la Chine (soit 6,6 à 6,8 millions de tonnes) n'ont été exploitées qu'à hauteur de 75 % entre 2010 et 2012. La Chine possède donc des capacités inutilisées déjà extrêmement élevées (entre 1,6 et 1,7 million de tonnes) et qui sont exactement du même ordre que la consommation totale enregistrée sur le marché de l'Union au cours des mêmes années.
(103)
Le volume total des exportations chinoises d'éléments de fixation en fer ou en acier dans le monde a été relativement stable durant la période considérée, aux alentours de 2,2 à 2,6 millions de tonnes, soit 40 à 50 % des ventes de la Chine. Il est donc clair que l'exportation représente une part importante de l'activité des producteurs chinois d'éléments de fixation en fer ou en acier. Selon les plans de développement annoncés pour le secteur par l'association chinoise de l'industrie des éléments de fixation, l'augmentation escomptée de la demande sur le marché intérieur fera probablement chuter la part des exportations à un niveau compris entre 30 et 40 % de la production. Cette baisse doit cependant être replacée dans le contexte de l'augmentation globale des capacités de production, comme expliqué au considérant 101, et du fait que ces capacités inutilisées sont, en tout état de cause, équivalentes à la consommation de l'Union tout entière. En outre, les prévisions de l'association chinoise de l'industrie des éléments de fixation n'incluent pas de délai pour la réduction des parts de marché à l'exportation de la Chine, pas plus qu'elles ne démontrent que cette transition aurait déjà commencé. Il y a donc lieu de conclure que le plan de développement présenté par l'association chinoise de l'industrie des éléments de fixation est trop vague et indéterminé, surtout face à l'expiration éventuelle des mesures, qui aurait un effet immédiat. Par conséquent, l'existence de ce plan ne saurait, à ce stade, influer sur les conclusions relatives à la probabilité de réapparition du préjudice si les mesures venaient à expirer.
(104)
À l'heure actuelle, la présence chinoise sur le marché de l'Union est très limitée et ne dépasse pas 0,5 % de part de marché en termes de volume. Le marché de l'Union reste néanmoins attrayant pour les producteurs chinois en raison des prix plus élevés qui y sont pratiqués; preuve en est que les producteurs-exportateurs chinois tentent de contourner les mesures antidumping adoptées par l'Union. Comme indiqué au considérant 3, ce comportement a déjà conduit à l'extension des mesures aux exportations chinoises via la Malaisie.
(105)
En outre, l'industrie chinoise axée sur l'exportation a de plus en plus de mal à trouver des débouchés vers ses marchés d'exportation habituels, puisque ceux-ci sont de plus en plus nombreux à avoir institué récemment des mesures antidumping à l'encontre des exportations de différents types d'éléments de fixation en fer ou en acier en provenance de Chine, comme expliqué au considérant 47.
(106)
On peut donc raisonnablement s'attendre à ce que, du fait de l'attrait que le marché de l'Union exerce par sa taille et ses niveaux de prix, une partie substantielle des exportations chinoises actuelles soient redirigées vers l'Union en cas d'abrogation des mesures. Il convient de rappeler qu'avant l'institution des mesures initiales, la part de marché de la Chine sur le marché de l'Union s'élevait à 26 %.
(107)
Enfin, en ce qui concerne le niveau des prix à l'exportation chinois, il convient de rappeler que l'enquête initiale a révélé l'existence de marges de dumping et de préjudice très élevées calculées sur la base des prix à l'exportation pratiqués par les exportateurs chinois. Eu égard aux prix pratiqués par la RPC à l'exportation vers la Croatie en 2012 et durant le premier trimestre 2013, c'est-à-dire avant que cette dernière n'adhère à l'Union et que les mesures de protection de l'Union ne lui soient étendues, on peut conclure que le niveau des prix à l'exportation chinois ayant conduit à l'institution de mesures à l'issue de l'enquête initiale reste assez similaire. De plus, les actions de défense commerciale engagées par d'autres pays tiers contre les exportations d'éléments de fixation en fer ou en acier chinois confirment que les producteurs-exportateurs chinois continuent à recourir à une pratique tarifaire déloyale, et pas seulement sur le marché de l'Union.
4. Conclusion
(108)
Les conclusions de l'enquête ont mis en lumière plusieurs sujets de préoccupation, dont les importantes capacités inutilisées de la RPC, la continuation du dumping et des pratiques de sous-cotation à l'échelle mondiale, le projet de développer les capacités de production, la gamme et la complexité des produits en RPC, ainsi qu'une multiplication des barrières commerciales sur d'autres grands marchés tiers. Par ailleurs, la consommation de l'Union a stagné ces cinq dernières années, en raison d'une faible demande dans de nombreux secteurs en aval. Ces circonstances ont placé l'industrie de l'Union dans une situation de vulnérabilité, caractérisée par un certain niveau de capacités inutilisées, une faible marge bénéficiaire et une incertitude économique (comme en témoigne notamment le recul des investissements). Dans ces circonstances, la Commission estime que l'abrogation des mesures entraînerait selon toute probabilité un retour brutal des importations chinoises faisant l'objet d'un dumping et que cela affaiblirait la position de l'industrie de l'Union sur son marché principal en la remettant dans une situation de préjudice.
(109)
Des parties ont fait valoir que l'industrie de l'Union avait multiplié par deux ses bénéfices et ses flux de liquidités par rapport à 2010 et que, dès lors, sa marge bénéficiaire ne pouvait pas être qualifiée de faible. Elles ont ajouté que l'industrie de l'Union n'avait pas besoin d'autres investissements, étant donné qu'elle avait beaucoup investi par le passé.
(110)
La marge bénéficiaire de l'industrie de l'Union a certes doublé, mais elle est restée inférieure à celle qui a été enregistrée au cours de la PE initiale (4,4 %) ainsi qu'à la marge bénéficiaire cible de 5 %. Le même raisonnement vaut pour les flux de liquidités, qui sont restés 14 % inférieurs au niveau enregistré lors de la PE initiale. Enfin, la viabilité de l'industrie de l'Union dépend de la poursuite des investissements dans des machines modernes et dans une gamme de produits plus large. Ces arguments sont donc rejetés.
(111)
Si les mesures venaient à être abrogées, eu égard à la situation actuelle du marché, il est probable que les résultats de l'industrie de l'Union, qui sont temporairement meilleurs, se dégraderaient rapidement. Comme évoqué ci-dessus, les conditions seraient extrêmement propices à une augmentation des importations en provenance de la RPC sur le marché de l'Union, qui seraient effectuées à des prix de dumping et représenteraient des volumes considérables, ce qui nuirait probablement aux évolutions positives observées sur le marché de l'Union au cours de la période considérée. Les importations qui seraient probablement effectuées à des prix de dumping pourraient exercer une pression sur les prix de vente de l'industrie de l'Union et lui faire perdre des parts de marché, sapant ainsi ses résultats financiers, qui demeurent fragiles. Il convient de rappeler qu'au cours de la période considérée lors de l'enquête initiale (du 1er janvier 2003 au 30 septembre 2007), c'est-à-dire avant l'institution des mesures antidumping, l'industrie de l'Union a dû limiter la production dans certains segments afférents au produit concerné en raison d'importations massives en provenance de Chine (18). L'utilisation des capacités et la rentabilité en ont lourdement pâti.
(112)
Après la communication des conclusions définitives, une partie intéressée a fait valoir que la Commission n'avait pas établi, dans son analyse sur la probabilité de réapparition du préjudice, l'effet de volume des exportations chinoises et son lien avec les mesures. Cette partie intéressée a déclaré ce qui suit:
i)
des importations en provenance d'autres sources ont remplacé les importations en provenance de Chine; les produits faisant l'objet de ces importations sont vendus à des prix inférieurs à ceux de l'industrie de l'Union et, malgré cela, l'industrie de l'Union n'a pas subi de préjudice important;
ii)
la baisse du niveau des mesures après l'application des recommandations de l'OMC n'a pas entraîné une augmentation du volume des importations en provenance de Chine sur le marché de l'Union;
iii)
le volume des importations d'autres types d'éléments de fixation en provenance de Chine non soumis aux mesures antidumping a également fortement baissé à partir de 2009, année d'institution des mesures initiales;
iv)
compte tenu de la hausse de la demande sur le marché intérieur chinois, il est peu probable que les exportations chinoises vers l'Union augmentent dans l'avenir; et
v)
le marché des éléments de fixation continuera à croître en Chine et sur d'autres marchés asiatiques, ce qui réduira la probabilité d'une augmentation significative des exportations vers l'Union.
(113)
En réponse à ces arguments, la Commission fait observer ce qui suit:
i)
l'effet probablement préjudiciable des importations chinoises ne peut être comparé à l'effet des importations en provenance de pays tiers tels que Taïwan, le Viêt Nam et la Thaïlande. En effet, comme indiqué au considérant 74, certains éléments donnent à penser que les exportateurs chinois vendaient encore sur le marché de la Croatie (avant son adhésion à l'Union européenne) à des prix moyens comparables à ceux qui ont été enregistrés lors de l'enquête initiale; il s'agit donc de prix largement inférieurs à ceux qui ont été observés dans le cas de ces pays tiers au cours de la PER. De surcroît, comme indiqué au considérant 115 ci-dessous, l'industrie de l'Union vend des volumes significatifs de produits tant standards que spéciaux, et il est donc probable que les exportations chinoises (constituées à la fois de produits standards et de produits spéciaux) pourront causer un préjudice en cas d'abrogation des droits en vigueur;
ii)
compte tenu de la faible réduction du niveau des droits en vigueur à la suite de l'application des recommandations de l'OMC (de 85 % avant la modification à 74,1 % après), on ne pouvait pas s'attendre à une augmentation considérable des importations en provenance de Chine;
iii)
la baisse alléguée du volume des importations d'éléments de fixation non soumis aux mesures n'est pas confirmée par les données statistiques disponibles. En effet, le volume mensuel s'est maintenu à un niveau stable de 20 000 à 30 000 tonnes au cours de la période 2009-2013, alors que le volume des importations d'éléments de fixation soumis aux mesures a chuté immédiatement en février 2009, passant de plus de 60 000 tonnes par mois à presque zéro;
iv)
la variation escomptée du ratio du volume des ventes chinoises sur le marché intérieur par rapport à leur volume à l'exportation, qui reflétera la croissance de la demande intérieure chinoise, sera compensée par une augmentation des capacités de production totales et du volume des ventes total de la Chine, comme expliqué au considérant 101; et
v)
l'affirmation selon laquelle la demande asiatique d'éléments de fixation est en hausse repose sur une source obsolète qui prévoit que la demande mondiale d'éléments de fixation pèsera 83 milliards de dollars en 2016. Une nouvelle étude de marché publiée par Fastener Industry News Inc. en décembre 2014 (19) indique que la demande mondiale atteindra 81 milliards d'USD en 2018, ce qui représente un potentiel de croissance moindre sur une période plus longue. En outre, la croissance de la demande dans la région Asie-Pacifique va de pair avec la croissance des capacités de plusieurs pays autres que la Chine (tels que l'Indonésie, la Malaisie, la Thaïlande et le Viêt Nam). Qui plus est, l'installation de nouvelles capacités de production d'éléments de fixation rencontre relativement peu de barrières à l'entrée (du point de vue du temps, des capitaux et du savoir-faire), et l'approvisionnement peut donc répondre relativement vite à la croissance de la demande.
Les allégations ci-dessus doivent donc être rejetées.
(114)
La même partie intéressée a fait valoir que l'analyse de la Commission sur la probabilité de réapparition du préjudice omet le fait que les produits bas de gamme importés de Chine ne peuvent pas exercer de pression sur les prix des produits haut de gamme, qui sont principalement fabriqués par les producteurs de l'Union.
(115)
En réponse à cet argument, il convient de rappeler que la production de l'Union couvre toute la gamme d'éléments de fixation, puisque certaines entreprises se concentrent sur des types spécifiques (standards ou spéciaux) tandis que d'autres proposent la gamme complète. En particulier, une part significative des ventes effectuées par les entreprises retenues dans l'échantillon est constituée d'éléments de fixation standards et, pour trois de ces entreprises, la plupart des ventes réalisées pendant la PER ont porté sur des produits standards. Dès lors, l'allégation selon laquelle l'industrie européenne ne produirait que des éléments de fixation spéciaux ou haut de gamme et serait, à ce titre, à l'abri des importations préjudiciables en provenance de Chine est manifestement erronée, puisqu'elle est contredite par les éléments de preuve recueillis et vérifiés au cours de l'enquête. De plus, il est notoire que le secteur des éléments de fixation chinois entend développer des produits de qualité supérieure, comme expliqué au considérant 78. Il est donc fort probable que la Chine exportera à l'avenir l'éventail complet des produits, du bas de gamme au haut de gamme, et que la pression sur les prix sera ressentie par l'industrie de l'Union dans son ensemble et aura une incidence sur le taux d'utilisation de ses capacités de production. Cet argument a donc dû être rejeté.
(116)
Enfin, deux autres parties intéressées ont fait valoir que, dans son analyse, la Commission a supposé à tort que les prix chinois seraient aussi bas que lors de l'enquête initiale. Selon ces parties, ce ne serait pas le cas, puisque les prix observés en Chine ont fortement augmenté, principalement en raison de la hausse du coût des matières premières et de la main-d'œuvre ainsi que du développement des normes environnementales. Partant, l'éventuelle sous-cotation des prix serait plus faible et ne justifierait pas le maintien des mesures à un niveau aussi élevé.
(117)
Sans préjudice du fait que le niveau des mesures ne peut être modifié dans le cadre d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures et que les prix et coûts intérieurs chinois n'ont pas été jugés fiables lors de l'enquête initiale parce que les producteurs chinois n'ont pas réussi à obtenir le traitement d'économie de marché, il convient d'apporter ci-après quelques précisions. Premièrement, en raison de l'absence de coopération des producteurs chinois, la Commission n'a pas pu vérifier leurs coûts et les changements qui, selon leurs dires, seraient intervenus en Chine. Lesdites parties intéressées n'ont pas indiqué d'éléments ou de faits étayés dans leurs observations. Deuxièmement, la Commission renvoie au niveau des prix observés en Croatie avant son adhésion à l'Union, qui indiquaient clairement que les exportateurs chinois continuaient à pratiquer des prix très similaires à ceux constatés lors de l'enquête initiale (voir considérant 74). Cet argument a donc dû être rejeté.
G. INTÉRÊT DE L'UNION
1. Introduction
(118)
Conformément à l'article 21 du règlement de base, la Commission a examiné si le maintien des mesures en vigueur serait contraire à l'intérêt de l'Union dans son ensemble. La détermination de l'intérêt de l'Union repose sur une appréciation de tous les intérêts en cause, c'est-à-dire ceux de l'industrie de l'Union, des importateurs ainsi que des utilisateurs. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur avis conformément à l'article 21, paragraphe 2, du règlement de base.
(119)
La présente enquête étant un réexamen des mesures existantes, elle a permis d'évaluer toute incidence négative indésirable des mesures antidumping actuellement en vigueur sur les parties intéressées.
2. Intérêt de l'industrie de l'Union
(120)
Il a été conclu au considérant 108 que l'industrie de l'Union risquerait de connaître une grave détérioration de sa situation en cas d'expiration des mesures antidumping. Par conséquent, le maintien des mesures serait bénéfique pour l'industrie de l'Union, car les producteurs de l'Union devraient être en mesure de maintenir leurs volumes de ventes, leur part de marché, leur rentabilité et une situation économique globalement positive. En revanche, l'abandon des mesures menacerait sérieusement la viabilité de l'industrie de l'Union, puisqu'il existe des raisons de craindre un déplacement des importations chinoises vers le marché de l'Union à des prix de dumping et dans des volumes considérables, ce qui provoquerait une réapparition du préjudice.
3. Intérêt des importateurs
(121)
Tous les importateurs connus ont été informés de l'ouverture du réexamen. Or, seuls deux d'entre eux ont coopéré à l'enquête et ont répondu aux questionnaires de la Commission. L'enquête a révélé que les importateurs peuvent facilement acheter les produits auprès de différentes sources actuellement disponibles sur le marché, en particulier auprès de l'industrie de l'Union et de grands exportateurs de pays tiers vendant à des prix ne faisant pas l'objet d'un dumping. En outre, aucun des deux importateurs ayant coopéré ne s'est opposé à la prorogation des mesures antidumping en vigueur, bien que tous deux aient remis en cause leur niveau élevé. À cet égard, il convient de noter que l'enquête de réexamen au titre de l'expiration des mesures en vertu de l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base ne saurait conduire à la modification du niveau des mesures. Compte tenu de ce qui précède et du manque d'intérêt de la part des importateurs en général, la Commission a conclu que le maintien des mesures ne serait pas contraire à leur intérêt.
(122)
Après la communication des conclusions définitives, deux parties intéressées, en l'occurrence deux associations de distributeurs d'éléments de fixation de l'Union, ont fait valoir que l'institution des droits en vigueur à un niveau aussi élevé avait pour effet non pas de restaurer une concurrence loyale sur le marché de l'Union, mais plutôt d'empêcher les importations en provenance de la RPC d'arriver sur le marché de l'Union. Elles ont ajouté que toute prorogation des mesures réduirait encore plus le nombre de sources d'approvisionnement disponibles au niveau international pour les utilisateurs et les importateurs de l'Union. En réponse à cet argument, il convient tout d'abord de préciser que les mesures antidumping ne sont pas instituées pour empêcher ou bloquer les importations en provenance d'un pays donné, mais avant tout pour rétablir une concurrence loyale sur le marché. Le niveau des droits en vigueur résulte du calcul des marges de dumping et de préjudice qui ont été établies sur la base des conclusions de l'enquête initiale. Ensuite, la Commission conteste l'affirmation selon laquelle les droits en vigueur limitent les sources d'approvisionnement sur le marché de l'Union. Les statistiques d'importation disponibles montrent que les importations en provenance de pays tiers ont augmenté après l'institution des mesures à l'encontre de la Chine. L'enquête n'a pas mis au jour d'éléments indiquant que ces tendances ne se maintiendront pas dans l'avenir. Ces arguments ont donc dû être rejetés.
(123)
De plus, l'une de ces associations a précisé que, bien qu'elle considère que les mesures initiales ne sont pas tout à fait appropriées et qu'elles ont causé une distorsion radicale et inutile du marché des éléments de fixation, leur suppression brutale à ce stade pourrait avoir un effet perturbateur tout aussi profond que leur institution initiale. Cela montre que les distributeurs d'éléments de fixation ont été en mesure d'adapter leurs chaînes d'approvisionnement en tenant compte des mesures en vigueur.
4. Intérêt des utilisateurs
(124)
Bien que les utilisateurs n'aient pas coopéré, il a été possible de connaître leur point de vue et leur situation grâce aux informations fournies par l'industrie de l'Union et par les importateurs. Il apparaît que les utilisateurs peuvent être divisés en deux catégories principales: les utilisateurs de produits haut de gamme, qui ont besoin d'éléments de fixation de très haute qualité, et les autres. Les utilisateurs de produits haut de gamme pourraient normalement trouver les produits dont ils ont besoin auprès des producteurs de l'Union et de certains producteurs-exportateurs très spécialisés. L'autre catégorie d'utilisateurs (qui peut aussi comprendre des utilisateurs de produits haut de gamme ayant besoin de produits moins chers pour des utilisations moins exigeantes) est celle qui utilise habituellement les produits chinois. Cette catégorie d'utilisateurs est en principe approvisionnée par les importateurs et, d'après les avis recueillis lors des visites effectuées auprès d'importateurs ayant coopéré, elle trouve désormais son compte dans les importations en provenance d'autres pays, dont Taïwan, la Thaïlande et le Viêt Nam. Sur la base de cette reconstitution et compte tenu du fait qu'aucun utilisateur n'a décidé d'intervenir dans la présente enquête, la Commission conclut que la prorogation des mesures ne serait pas contraire à l'intérêt des utilisateurs, qui semblent s'adapter aisément et sans conséquences à l'existence des mesures applicables aux éléments de fixation en fer ou en acier provenant de la RPC.
5. Conclusion relative à l'intérêt de l'Union
(125)
Compte tenu de ce qui précède, force est de constater qu'aucune raison impérieuse ne s'oppose au maintien des mesures antidumping actuelles au nom de l'intérêt de l'Union.
H. MESURES ANTIDUMPING
(126)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander le maintien des mesures en vigueur. Un délai leur a aussi été accordé pour présenter leurs observations au sujet des informations communiquées. Leurs arguments et commentaires ont été dûment pris en compte, le cas échéant.
(127)
Compte tenu de ce qui précède, et conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il y a lieu de maintenir les mesures antidumping applicables aux importations de certains éléments de fixation en fer ou en acier originaires de la RPC instituées par le règlement (CE) no 91/2009, modifié en dernier lieu par le règlement d'exécution (UE) no 924/2012.
(128)
Comme indiqué au considérant 3 ci-dessus, les droits antidumping en vigueur sur les importations du produit concerné en provenance de la RPC ont été étendus de manière à couvrir également les importations du même produit expédié de Malaisie, qu'il ait ou non été déclaré originaire de ce pays. Le droit antidumping à maintenir sur les importations du produit concerné, comme indiqué au considérant 3, devrait continuer à être étendu aux importations d'éléments de fixation en fer ou en acier expédiés de Malaisie, qu'ils aient ou non été déclarés originaires de ce pays. Les producteurs-exportateurs qui étaient exemptés des mesures étendues par le règlement d'exécution (UE) no 723/2011 devraient aussi être exemptés des mesures instituées par le présent règlement.
(129)
Afin de réduire le plus possible les risques de contournement liés aux écarts importants entre les taux de droit applicables aux différents exportateurs chinois, il est jugé nécessaire, en l'espèce, de prendre des dispositions spéciales pour garantir la bonne application des droits antidumping. Ces mesures spéciales, qui s'appliquent uniquement aux sociétés auxquelles un taux de droit individuel est accordé, prévoient notamment la présentation aux autorités douanières des États membres d'une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux exigences fixées dans l'annexe II du présent règlement. Les importations non accompagnées d'une telle facture seront soumises au droit antidumping résiduel applicable à l'ensemble des autres producteurs.
(130)
Les mesures prévues par le présent règlement sont conformes à l'avis du comité établi par l'article 15, paragraphe 1, du règlement de base,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de certains éléments de fixation en fer ou en acier, autres qu'en acier inoxydable, à savoir les vis à bois (autres que tire-fonds), les vis autotaraudeuses, les autres vis et boulons avec tête (avec ou sans leurs écrous ou rondelles, mais à l'exclusion des vis décolletées dans la masse, d'une épaisseur de tige n'excédant pas 6 mm, et à l'exclusion des vis et boulons pour la fixation d'éléments de voies ferrées) et les rondelles, relevant actuellement des codes NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 et ex 7318 22 00 (codes TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 et 7318220098) et originaires de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière de l'Union, avant dédouanement, des produits décrits au paragraphe 1 et fabriqués par les sociétés énumérées ci-dessous s'établit comme suit:
Société
Droit (%)
Code additionnel TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory et Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Pékin
0,0
A997
Sociétés énumérées à l'annexe I
54,1
A928
Toutes les autres sociétés
74,1
A999
3. L'application des taux de droit individuels fixés pour les sociétés mentionnées au paragraphe 2 est subordonnée à la présentation, aux autorités douanières des États membres, d'une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux exigences fixées à l'annexe II. Si cette facture fait défaut, le taux de droit afférent à «toutes les autres sociétés» s'applique.
4. Le droit antidumping définitif applicable à «toutes les autres sociétés», tel que fixé au paragraphe 2, est étendu aux importations des mêmes éléments de fixation en fer ou en acier expédiés de la Malaisie, qu'ils aient ou non été déclarés originaires de ce pays (codes TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 et 7318220095), à l'exception de ceux qui sont produits par les sociétés énumérées ci-après:
Société
Code additionnel TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd
B265
5. L'application des exemptions accordées aux sociétés spécifiquement citées au paragraphe 4 du présent article est subordonnée à la présentation, aux autorités douanières des États membres, d'une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux exigences fixées à l'annexe II. Si cette facture fait défaut, le droit antidumping institué par le paragraphe 4 du présent article s'applique.
6. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 26 mars 2015.