PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 412/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí, po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Komise nařízením (EU) č. 1072/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno dne 16. února 2012 (3) na základě podnětu, který byl podán jménem výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 22. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2. Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímního antidumpingového cla, zúčastněným stranám (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“) se některé z nich k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Dva dovozci a jeden vyvážející výrobce požádali o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, byla provedena inspekce na místě u thajského výrobce, jejímž cílem bylo prošetřit, zda je Thajsko vhodná srovnatelná země.
(7)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky. Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz výrobků lehkého průmyslu a řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“) a jedna skupina dovozců požádaly o slyšení za účasti úředníka pro slyšení z generálního ředitelství pro obchod a této žádosti bylo vyhověno.
(8)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
1.3. Výběr vzorku
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zpochybnily vzorek vyvážejících výrobců z ČLR s tvrzením, že vzorek není reprezentativní, neboť vychází pouze z největších objemů vývozu, a tudíž nebere v úvahu další činitele, které charakterizují rozmanitost a roztříštěnost keramického průmyslu v ČLR.
(10)
Jak vyplývá z čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“), výběr společností, které budou zahrnuty do vzorku, může být omezen na největší reprezentativní objem vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k roztříštěnosti odvětví se vycházelo z toho, že výběr na základě objemu vývozu by umožnil sestavení reprezentativního vzorku, který mohl být v době, která byla k dispozici, přezkoumán. V tomto ohledu je však třeba poznamenat, že vybrané společnosti se nacházejí ve třech různých regionech v ČLR a produkují významný objem dotčeného výrobku z různých typů keramických materiálů, např. z porcelánu a kameniny, jakož i širokou škálu typů výrobků. Tuto námitku tudíž nelze přijmout.
(11)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že použití různých metodik pro výběr vzorku výrobního odvětví Unie a dovozců v porovnání s výběrem vzorku vyvážejících výrobců se rovná diskriminaci a že měla být použita stejná kritéria. Použití různých metodik je diskriminační vůči vyvážejícím výrobcům a porušením zásady rovného zacházení.
(12)
Výběr vzorku vyvážejících výrobců slouží pouze k prošetření existence dumpingu dotčeného výrobku z ČLR. V tomto ohledu je nezbytné pokrýt maximální objem dovozu dotčeného výrobku v období šetření. Na druhé straně byl vzorek výrobců v Unii vybrán pro účely posouzení, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, a to na základě řady různých ukazatelů. Pokud jde o dovozce, shromážděné informace se používají převážně pro posouzení zájmu Unie. Z toho vyplývá, že pokud jde o dovozce a výrobce v Unii, je důležité sbírat informace od řady společností působících například v různých segmentech výrobků. Základní důvody pro výběr společností do vzorku výrobců a dovozců Unie na jedné straně a do vzorku vyvážejících výrobců na straně druhé jsou odlišné, a proto se nenacházejí v podobném postavení. Zásada nediskriminace ani zásada rovného zacházení proto nevyžadují použití stejné metodiky výběru příslušných vzorků. Z toho vyplývá, že tato námitka je naprosto neopodstatněná, a proto se zamítá.
(13)
Jeden vyvážející výrobce trval na své žádosti o zařazení do vzorku, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato společnost však nepředložila žádné nové argumenty, které by zdůvodnily její zařazení do vzorku. Z toho důvodů a s ohledem na zjištění v 10. bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují závěry v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Týž vyvážející výrobce nezařazený do vzorku tvrdil, že mu po poskytnutí konečných informací nebyl poskytnut dostatek času na předložení připomínek a že poskytnutí konečných informací bylo navíc nedostatečné, protože nebyly zveřejněny například údaje o náhradách, prodejních cenách, úpravách atd. Nebylo tudíž respektováno jeho právo na obhajobu.
(15)
Podle čl. 20 odst. 5 základního nařízení by na předložení připomínek k poskytnutí konečných informací měla zúčastněná strana dostat lhůtu činící nejméně deset dnů. Dotyčný vyvážející výrobce obdržel konečné informací elektronickou poštou dne 25. února 2013 a na předložení připomínek dostal čas do 8. března 2013, tj. jedenáct dnů. Dokument s konečnými informacemi mu byl navíc následující den zaslán doporučenou poštou. Z toho vyplývá, že dotčené straně, byl poskytnut dostatek času na předložení připomínek, a toto tvrzení se proto musí zamítnout. V této souvislosti se rovněž konstatuje, že dotčená strana předložila připomínky ve stanovené lhůtě a nepožádala o prodloužení lhůty. Komise kromě toho, s ohledem na povinnost chránit důvěrné informace, zveřejnila všechny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout uložení konečných opatření. Konkrétněji řečeno, respektování práva na obhajobu nevyžaduje, aby údaje o prodeji konkrétní společnosti nebo o úpravách pro společnosti zařazené do vzorku, které byly použity ke stanovení individuálních dumpingových rozpětí, byly sděleny straně, pro níž se nepočítá individuální rozpětí.
(16)
Z uvedeného vyplývá, že tvrzení o nerespektování práva na obhajobu je neopodstatněné, a proto se zamítá.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Úvod
(17)
Jak je uvedeno v 24. a v 56. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z ČLR, s výjimkou keramických nožů (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2. Tvrzení
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací žádná ze stran nezpochybnila, že keramické (kuchyňské) nože se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, výrobních procesech a konečném použití. Všechny připomínky zúčastněných stran byly zkoumány a žádost o vyloučení keramických nožů z definice výrobku v tomto šetření je s konečnou platností přijata.
(19)
Po zveřejnění prozatímních opatření několik stran uvedlo, že určité keramické mlýnky na přísady a koření a jejich keramické mlecí části a součástí by měly být vyloučeny z definice výrobku.
(20)
Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto mlýnky a jiné typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Na výrobu mlecích kotoučů v těchto mlýncích se používá hlavně keramický materiál z oxidu hlinitého, který se nepoužívá pro „standardní“ stolní nádobí, jako jsou hrnky a talíře, a který se vypaluje při vysoké teplotě. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je u nich velmi omezená. To by také platilo pro keramické mlecí mechanismy bez krytu, jež jsou běžně deklarované pod výše uvedenými kódy.
(21)
Šetření ukázalo, že keramická složka v těchto mlýncích představuje obvykle pouze jeho malou část. Šetření navíc ukázalo, že keramické mlýnky s keramickým mlecím kotoučem, včetně svých keramických částí a součástí, nemají stejné základní fyzikální vlastnosti a základní použití jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Keramické mlecí části a součásti se liší od keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvarem, pevností a konstrukcí.
(22)
Některé strany tvrdily, že dotyčné mlýnky by měly být vyloučeny z definice výrobku na základě toho, že mají tytéž fyzikální vlastnosti, průmyslový design a konečné použití jako mlýnky s mlecími mechanismy z kovu a že, jsou-li součástí sady mlýnků, jsou běžně zařazeny pod číslem tarifního sazebníku 8210. Tvrdily také, že keramické prvky v těchto případech obvykle nepřevyšují 2 % hodnoty výrobku. S ohledem na četné možnosti klasifikace mlýnků a sad mlýnků však šetření nemohlo tyto argumenty uznat pro určení toho, zda by keramické mlýnky měly být vyloučeny z definice výrobku, který je předmětem šetření.
(23)
Několik stran argumentovalo, že by tyto mlýnky měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku na základě toho, že v některých mlýncích je nutné používat keramické mlecí kotouče spíše než kovové, zejména v mlýncích na sůl, jelikož sůl způsobuje korozi kovových mlýnků. Z šetření však vyplynulo, že mlýnky na sůl nemusí nutně používat keramické mlecí mechanismy.
(24)
Na základě výše uvedeného dospělo šetření k závěru, že mlýnky na koření a přísady s keramickými mlecími prvky se podstatně liší od jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v důsledku rozdílů v základních fyzikálních vlastnostech a v použití keramických materiálů používaných na pracovní součásti. Proto se přijímá tvrzení, aby byly vyloučeny z definice výrobku v tomto šetření, včetně samostatných keramických mlecích mechanismů a jejich součástí.
(25)
Po zveřejnění prozatímních opatření některé strany tvrdily, že brousky keramických nožů mají být vyloučeny z definice výrobku z důvodu rozdílů ve výrobních procesech, konečného použití a skutečnosti, že tyto předměty neslouží k uchovávání potravin vzhledem k jejich zvláštnímu designu a fyzikálním vlastnostem. Šetření tyto argumenty potvrdilo. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(26)
V témže duchu se také zkoumalo, zda by měly být z definice výrobku vyloučeny keramické škrabky Šetření totiž potvrdilo, že keramické škrabky se podstatně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní z důvodu rozdílného designu a fyzikálních vlastností (tvar a pevnost) keramického materiálu použitého pro pracovní části, výrobních procesů a konečného použití. Keramické škrabky by proto měly být rovněž vyloučeny z definice produktu v tomto šetření.
(27)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedna strana také tvrdila, že pečící kameny na pizzu (tzv. pizza-stone) z kordieritové keramiky by měly být vyloučeny z definice dotčeného výrobku kvůli jejich odlišným fyzikálním vlastnostem (tvar a tvrdost), průmyslovému designu a použití. Kordieritová keramika je z hlinito-křemičitanu hořečnatého, který se vyznačuje zvláštními vlastnostmi, zejména vynikající odolností proti tepelným šokům. Šetření potvrdilo, že pečící kámen na pizzu z kordieritové keramiky má stejné fyzikální vlastnosti (tvar a tvrdost), průmyslový design a použití jako cihly pro vysoké pece nebo trouby. V důsledku toho se liší od ostatního keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Po poskytnutí konečných informací upozornili žadatelé na podobnost mezi pečícími kameny na pizzu z kordieritové keramiky a jinými výrobky, jichž se řízení týká. Nedokázali však prokázat, že pečící kameny na pizzu z kordieritové keramiky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a konečné použití. Proto bylo vyhověno žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Po zveřejnění prozatímních opatření jedno nizozemské sdružení tvrdilo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, které má být použito jako propagační produkty, by mělo být vyloučeno z definice dotčeného výrobku na základě toho, že se neprodává za účelem jeho používání jako stolního nebo kuchyňského nádobí a náčiní, že je důležitou ekonomickou hybnou silou v odvětví maloobchodu, že ho spotřebitelé velmi oceňují a že pouze výrobci v ČLR mohou nabízet množství potřebná v krátkém období. Žádosti o vyloučení keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které má být použito na propagační účely, z definice výrobku v tomto šetření však nemůže být vyhověno, neboť jeho fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití jsou stejné jako u jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(29)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací jeden německý dovozce a velkoobchodník a jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce tvrdili, že kameninové zboží se zvláštní povrchovou úpravou určenou pro sublimační potisk, u něhož lze sublimační povrchovou úpravu odstranit mechanickým škrábáním, by mělo být vyloučeno z definice produktu na základě toho, že se jedná o polotovary, u nichž se konečná úprava (tzv. fotofinišing) provádí v Unii prostřednictvím specifických kanálů, kvůli odlišnému vnímání ze strany spotřebitelů, z toho důvodu, že tato sublimační povrchová úprava převyšuje hodnotu nepotahovaných keramických předmětů, a kvůli tomu, že v Unii tento produkt nikdo nevyrábí. Šetřením bylo zjištěno, že tento produkt je na pohled totožný s ostatními sublimací nepotahovaným stolním nádobím, a proto je obtížné je rozlišit, je-li to vůbec možné. Šetření dále prokázalo, že tyto výrobky mají obvykle stejné konečné použití jako ostatní druhy kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Rovněž bylo zjištěno, že několik výrobců v Unii tyto produkty vyrábí a že produkty vyráběné v Unii a dovážené produkty si přímo konkurují. S ohledem na výše uvedené se žádost o vyloučení produktů ze speciálně potahované kameniny pro sublimační potisk zamítá.
(30)
Po zveřejnění prozatímních opatření a opět po poskytnutí konečných informací tvrdil dovozce, který požadoval vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice produktu, že předběžná analýza Komise v tomto ohledu byla chybná, protože nebrala v úvahu existenci tržních segmentů, rozdíly v kvalitě mezi různými typy stolního nádobí, luxusní a křehčí povahu stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou a jeho omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání ze strany spotřebitele. Rovněž tvrdil, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou lze požívat i jako ozdobu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se rozdílů v jakosti mezi různými typy stolního nádobí a náčiní a luxusní a křehčí povahy stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, tyto vlastnosti nejsou specifické pro ozdobné ručně malované stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou. Kromě toho, pokud jde o omezenou zaměnitelnost v důsledku souvisejícího vnímání spotřebitelů, nebyl podán žádný nový argument, který by změnil závěr uvedený v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy keramického stolního nádobí a náčiní. Komise analyzovala existenci segmentů trhu ve 157. až 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato argumentace proto nemůže zvrátit závěry uvedené v 45. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(32)
Po uložení prozatímních opatření bylo dále rozpracováno tvrzení uvedené v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato tvrzení byla zopakována po poskytnutí konečných informací. Dovozce s výrobou v ČLR tvrdil, že výrobky stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, které jsou zcela glazované a/nebo smaltované na 100 % povrchu, s výjimkou spodku nebo jeho části, a pokud je 100 % glazovaného a/nebo smaltovaného povrchu obarveno jinou než bílou barvou, by měly být vyloučeny z definice výrobku. Toto tvrzení bylo řádně analyzováno a šetření prokázalo, že fyzikální vlastnosti, výrobní procesy a konečné použití těchto výrobků jsou stejné jako u jiných glazovaných a/nebo smaltovaných výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(33)
CCCLA trvala na tom, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán na základě toho, že se jedná o křehký a luxusní produkt s nízkou mechanickou pevností, a napadla také tvrzení, že je odolný proti oštěpům. Je však třeba poznamenat, že CCCLA sama dříve uvedla, že (jemný) kostní porcelán má vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům. Tato protichůdná tvrzení jasně zpochybnila tvrzení CCCLA. V každém případě vznesené argumenty nemění závěry shrnuté v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Žádost o vynětí (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(34)
Táž strana zopakovala, že by odolný porcelán měl být vyřazen ze škály výrobků, jichž se šetření týká. Tvrdila, že není pravdou, že nemá nesporné znaky, a že je pevný díky více než 24 % obsahu hliníkového kaolínu, a poté zpochybnila schopnost Unie vyrobit tento produkt. Různé názory na odolný porcelán jsou však rozporuplné, pokud jde například o podíl surovin a obsah hliníkového prášku v něm. Kromě toho nebylo zpochybněno, že se odolný porcelán vyrábí také v Unii a že výrobci v ČLR vyrábějí odolný porcelán, který přímo konkuruje odolnému porcelánu vyrobenému v Unii, jakož i jiným výrobkům, které jsou předmětem tohoto šetření. Žádost o vynětí odolného porcelánu z definice výrobku se proto definitivně zamítá.
(35)
Všechny druhy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní lze považovat za různé druhy téhož výrobku. Proto se tvrzení vznesené po poskytnutí předběžných a opětovně po poskytnutí konečných informací o tom, že šetření se týká široké škály podobných výrobků, a v důsledku toho je nutné provést samostatnou analýzu reprezentativnosti, dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie pro každý segment výrobků, pokládá za neopodstatněné. Jedna strana tvrdila, že definice výrobku je příliš široká, a předložila srovnání výrobků s různou úrovní výzdoby, ale její tvrzení o konečném použití (pro zahradu a dětí v jednom případě, pro ozdobu v jiném) je pochybné, jelikož není jednoznačné a lze na něj spíše pohlížet jako na potvrzení závěru uvedeného v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Je také třeba poznamenat, že jeden dovozce s výrobou v ČLR uvedl, že více než 99 % výrobků keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní prodávaných v Unii bylo převážně nebo výhradně bílé. Některé strany zpochybnily 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení na základě toho, že v rámci šetření orgány neprovedly žádné zkoušky, zda určité zboží nebylo vhodné pro volný obchod v Unii. Tato skutečnost však nevyvrací závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Závěr
(36)
S ohledem na výše uvedené je výrobek s konečnou platností vymezen jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí a součástí, keramických škrabek, brousků keramických nožů, a kamenů z kordieritové keramiky používaných pro pečení pizzy nebo chleba, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, všechna ostatní zjištění v 24. až 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. DUMPING
3.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce, jeden výrobce v Unii a jeden dovozce tvrdili, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření by proto mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření. Tato žádost týkající se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství byla vznesena již v prozatímní fázi, ale Komise ji zamítla v 72. a 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po poskytnutí konečných informací podalo podobnou žádost pět dalších vyvážejících výrobců. Na podporu svého tvrzení se dovolávali rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann a Aokang Shoes (4).
(39)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang Shoes nejsou relevantní pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v tomto šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(40)
Právní věci Brosmann a Aokang Shoes dále nejsou relevantní pro posuzování legality tohoto šetření vzhledem k tomu, že základní nařízení bylo mezitím změněno (5). Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření, a tato ustanovení se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(41)
V každém případě je nutné potvrdit výklad judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí o statusu tržního hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta. Závěr uvedený v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(42)
Vzhledem k vysokému počtu žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a potřebě vykonat za účelem ověření těchto žádostí mnoho inspekcí na místě nebylo rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství učiněno ve lhůtě sedmi měsíců. Bylo však přijato ve lhůtě osmi měsíců po zahájení šetření, jak vyžaduje základní nařízení ve znění nařízení (EU) č. 1168/2012. Jak bylo vysvětleno výše, tvrzení, že v tomto ohledu došlo ke zbavení nějakého práva se zpětnou působností, není opodstatněné.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se žádost o ukončení šetření bez uložení antidumpingových opatření kvůli nepřijetí rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství ve lhůtě tří měsíců zamítá.
(44)
Jeden do vzorku nezařazený vyvážející výrobce navíc neprokázal, že má jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství byla tudíž zamítnuta. Přesto trval na tom, že údajné chyby v účetnictví, pokud vůbec existovaly, kvůli nimž byla jeho žádost zamítnuta, nebyly podstatné, a proto bylo rozhodnutí o zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství nepřiměřené a v rozporu se zásadou proporcionality. Po poskytnutí konečných informací tento vyvážející výrobce na svém tvrzení trval, ale nepředložil žádné nové argumenty.
(45)
Tvrzení o závažnosti účetních záznamů jsou v podstatě totožná s těmi, která byla použita během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství, a Komise je vyvrátila ještě před rozhodnutím o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud však jde o tvrzení, že odmítnutí přiznat zacházení jako v tržním hospodářství je v rozporu se zásadou proporcionality, je třeba připomenout, že kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení jsou kumulativní, a pokud nejsou splněna všechna, zacházení jako v tržním hospodářství nelze přiznat. Kromě toho, jelikož důkazní břemeno leží na společnosti, která žádá o zacházení jako v tržním hospodářství a ta neprokázala, že vede jednoznačné a jasné účetnictví, Komise neměla jinou možnost než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Rozhodnutí o zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tudíž nelze považovat za porušení zásady proporcionality. V každém případě, pokud podle čl. 2 odst. 7 písm. d) základního nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1168/2012 (6) Komise omezí své šetření na vzorek, omezuje se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství pouze na strany zařazené do vzorku.
3.2. Individuální zacházení
(46)
Je třeba připomenout, že ačkoli šestnáct vyvážejících výrobců požádalo o individuální zacházení, podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení byly posouzeny a následně přijaty pouze žádosti společností zařazených do vzorku. Ze zbývajících jedenácti vyvážejících výrobců sedm požádalo o individuální zjišťování.
(47)
V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Proto nebylo možné přiznat individuální clo čtyřem společnostem, které žádaly o individuální zacházení, nikoli však o individuální zjišťování.
(48)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že ve stanovených lhůtách předložil všechny požadované informace, a proto by měla být jeho žádost o individuální zacházení posouzena a stanoveno individuální dumpingové rozpětí v souladu s rozsudkem Soudního dvora ve věci Brosmann (7).
(49)
Této žádosti nelze vyhovět. Dotyčná společnost nebyla zařazena do vzorku a její žádost o přiznání individuálního zacházení bylo možno posoudit pouze v souvislosti s individuálním zjišťováním, pokud by se provádělo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(50)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení podalo sedm vyvážejících výrobců, kteří zastupovali deset právnických osob. Jak je vysvětleno v 82. a 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ve fázi prozatímních opatření Komise o těchto žádostech nerozhodla.
(52)
Dne 21. prosince 2012 byli vyvážející výrobci informováni o tom, že jejich žádosti o individuální zjišťování nelze přijmout, protože by to představovalo nepřiměřeně velkou zátěž a bránilo by to včasnému ukončení šetření.
(53)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení je individuální zjišťování zákonným právem a že odmítnutí individuálního zjišťování Komisí je nepodložené, neboť ani počet společností, ani potřebná zjišťování by s ohledem na zdroje Komise nepředstavovala nepřiměřenou zátěž či nebránila včasnému dokončení šetření. Po poskytnutí konečných informací bylo toto tvrzení zopakováno, ale nebyly předloženy žádné nové argumenty.
(54)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána případ od případu, přičemž je zohledněn počet podaných žádostí a doba, která je k dispozici pro účely jejich posouzení. V tomto případě je třeba připomenout, že Komise měla právní povinnost posoudit zacházení jako v tržním hospodářství u šestnácti právnických osob v ČLR, včetně společností, které nebyly zahrnuty do vzorku. Vzhledem k omezenému času danému procesněprávními lhůtami nebylo možné před poskytnutím prozatímních informací vykonat žádné individuální zjišťování. Vzhledem k omezenému času, který byl k dispozici poté, a vzhledem k počtu podaných žádostí a omezeným dostupným zdrojům útvarů, které v Komisi odpovídají za antidumpingová šetření, byl učiněn závěr, že v tomto případě by bylo nepřiměřeně zatěžující provést individuální zjišťování.
3.4. Běžná hodnota
3.4.1. Volba srovnatelné země
(55)
Po uložení prozatímních opatření byl prozkoumán výběr vhodné srovnatelné země. V této souvislosti se uskutečnila inspekce na místě v prostorách thajského vyvážejícího výrobce, který zaslal odpověď na dotazník, jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po prošetření a ověření informací obdržených od spolupracujícího výrobce v Thajsku byl nicméně učiněn závěr, že thajský výrobce nemůže poskytnout dostatečně podrobné údaje, pokud jde o typy výrobků prodávaných na domácím trhu. Proto bylo rozhodnuto, že nejvhodnější srovnatelnou zemí by měla zůstat Brazílie.
(56)
Informace získané z Thajska však posloužily pro podporu některých zjištění v Brazílii, zejména co se týče úrovně cenového rozdílu mezi značkovými a neznačkovými výrobky (viz 91. bod odůvodnění).
(57)
Po poskytnutí konečných informací jedno odvětvové sdružení napadlo výběr Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi. V podstatě tvrdilo, že podle všeho byla jediným důvodem pro výběr Brazílie skutečnost, že nebyla po ruce žádná jiná vhodná země. Toto tvrzení nelze přijmout. Z 84. až 88. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že Brazílie byla shledána za vhodnou srovnatelnou zemi na základě faktické situace na domácím trhu. To, že po poskytnutí konečných informací Komise pokračovala ve zkoumání dalších potenciálních srovnatelných zemí, nevede k závěru, že Brazílie není vhodnou volbou.
(58)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další věcné připomínky ohledně výběru Brazílie za vhodnou srovnatelnou zemi, 84. až 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že stanovení běžné hodnoty bylo chybné v tom, že údajně nebyla zjištěna pro prodej obdobných výrobků v Brazílii, a proto došlo ke zkresleným a neobjektivním výsledkům, zejména pokud jde o produkty z kameniny a jiné druhy výrobků, které nebyly vyrobeny a prodány ve srovnatelné zemi. Někteří vyvážející výrobci rovněž tvrdili, že nebyla řádně zveřejněna metoda použitá k určení vypočítané běžné hodnoty, uvedené v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(60)
Z připomínek obdržených po poskytnutí prozatímních informací vyplývá, že metoda použitá ke stanovení běžné hodnoty nebyla některým zúčastněným stranám zcela jasná. V reakci na tyto připomínky je dále vysvětlena metodika pro určení běžné hodnoty.
(61)
Vzhledem k tomu, že byly zamítnuty všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro všechny vyvážející výrobce z ČLR zařazené do vzorku, byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(62)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. V této souvislosti je třeba připomenout, že podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení se „obdobným výrobkem“ rozumí výrobek, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech s posuzovaným výrobkem, nebo není-li takový výrobek k dispozici, jiný výrobek, který, ačkoliv není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti úzce se podobající vlastnostem posuzovaného výrobku.
(63)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Za tím účelem byly zjištěny výrobní náklady spolupracujícího brazilského výrobce.
(64)
Toto zkoumání ukázalo, že u všech typů výrobku se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu převyšující náklady a že vážená průměrná prodejní cena všech typů se rovnala jednotkovým výrobním nákladů, nebo byla vyšší.
(65)
Proto byla vypočtena běžná hodnota podle typu výrobku jako vážený průměr skutečných domácích cen všech prodejů, bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli. Z uvedeného vyplývá, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyla vypočítána běžná hodnota u neziskových prodejů.
3.4.3. Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky ohledně vývozních cen, 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.4.4. Srovnání
(67)
Po poskytnutí prozatímních informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že metodika použitá pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla obecně chybná, protože neporovnávala obdobné výrobky, a že nebylo dostatečně vysvětleno, na jakém základě byly prováděny úpravy. Konkrétně jeden vyvážející výrobce uvedl, že u produktů z kameniny, které srovnatelný výrobce nevyráběl a neprodával, měla Komise srovnávat vývozní ceny s náležitě upravenou domácí cenou za zboží z póroviny, místo aby vypočítávala běžnou hodnotu. Někteří vyvážející výrobci kromě toho argumentovali, že u několika jiných typů výrobku, které vyrobili a prodávali vyvážející výrobci, vedlo srovnání vývozní ceny a průměrné ceny za kilogram typu generického výrobku podávaného v Brazílii, pouze na základě typu použitého keramického materiálu, nevyhnutelně ke srovnávání výrobků, které nejsou obdobné a tudíž i k chybnému výsledku. Kromě toho jeden z vyvážejících výrobců tvrdil, že úprava kvůli značce podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení byla podhodnocena, zatímco jiný vyvážející výrobce tvrdil, že úroveň takové úpravy nevychází z žádných spolehlivých či doložených údajů, a proto není oprávněná. Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že jeho vývozní ceny by měly být upraveny o rozdíly v prodaném množství na různých obchodních úrovních. A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že metodika použitá pro úpravy o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech není opodstatněná a není jasné, na základě kterých údajů byly tyto úpravy provedeny.
(68)
Na základě obdržených připomínek byla metodika použitá pro srovnání cen a úpravy za účelem srovnatelnosti cen podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení revidována. Zejména byly výrobky, které byly v prozatímní fázi porovnány výhradně na základě průměrné ceny za 1 kg keramického materiálu použitého k výrobě generického neznačkového výrobku, nyní porovnány s nejpodobnějším výrobkem (viz 77. bod odůvodnění tohoto nařízení), což umožnilo přesnější a spravedlivější srovnání cen.
(69)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání jednotlivých cen ze závodu výrobců zařazených do vzorku s domácí prodejní cenou srovnatelného výrobce obdobného výrobku. Některé vývozní transakce se však týkaly netypických typů výrobků, např. kroužků na ubrousky, podstavců pod nůž nebo podložek pod čajník, u nichž nebylo možné zajistit objektivní srovnání. Proto, a také s ohledem na to, že byly zanedbatelné, jelikož jejich podíl na objemu vývozu nečinil ani 0,5 % objemu vývozu, byly tyto transakce vyloučeny.
(70)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, obchodní úrovni a jiných faktorech ovlivňujících srovnatelnost cen, zejména značkách.
(71)
Za prvé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(72)
V případech, kdy byla běžná hodnota stanovena na základě nejpodobnějšího výrobku (viz 68. bod odůvodnění), byla provedena úprava o rozdíly ve fyzikálních vlastnostech, aby byla zajištěna spravedlivá cenová srovnatelnost obdobných výrobků.
(73)
Pokud jde o výrobky z kameniny, vývozní cena byla porovnána s prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku na domácím trhu vyrobeného a prodávaného ve srovnatelné zemi, tj. prodejní cenou výrobků zhotovených z póroviny namísto kameniny, ovšem ve všech ostatních aspektech shodných, a upravenou směrem nahoru o 5 %, což odráží cenový rozdíl mezi kameninou a pórovinou.
(74)
Jeden vyvážející výrobce tvrdí, že jak výrobní náklady, tak maloobchodní cena výrobků z póroviny je vyšší, než u výrobků z kameniny. Vývozní cena jeho výrobků z kameniny měla být proto snížená, nikoli zvýšená. Ve své argumentaci se tento vyvážející výrobce opírá v podstatě o vlastní odhady výrobních nákladů výrobků z póroviny a kameniny a na výtah z ceníku maloobchodních cen výrobků z póroviny a kameniny.
(75)
Tyto informace, které byly předloženy ve velmi pozdní fázi řízení a až po poskytnutí konečných informací, jsou v příkrém protikladu s informacemi, které Komisi poskytly v průběhu šetření ostatní zúčastněné strany, tj. žadatel, výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi. Všechny tyto strany uváděly, že výrobky z kameniny jsou kvalitnější, tj. jsou odolnější než výrobky z póroviny, a jejich výroba je nákladnější, jelikož kamenina je v podstatě kaolín vypálený při vysoké teplotě a pórovina je kaolín vypálený při nízké teplotě. Kameninu lze tedy obecně prodávat za vyšší cenu. Tyto informace byly dále potvrzeny veřejně dostupnými tržními informacemi.
(76)
Dále je třeba uvést, že dotyčný vyvážející výrobce sám výrobky z póroviny nevyrábí, a proto poskytl pouze odhad nákladů na jejich výrobu. Předložený ceník kromě toho přesvědčivým způsobem neprokazuje, že výrobky z póroviny jsou obecně dražší než výrobky z kameniny. Předložené důkazy tudíž neprokazují, že úprava provedená za účelem spravedlivého cenového srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny kameninových výrobků je chybná, a toto tvrzení se proto zamítá.
(77)
V případě ostatních typů výrobku, u nichž srovnání v prozatímní fázi vycházelo z průměrné ceny za kilogram a které byly pouze z keramického materiálu, Komise dále analyzovala dotčené typy výrobku a srovnávala vývozní cenu s nejpodobnějším typem výrobku vyráběného a prodávaného ve srovnatelné zemi. Pokud se lišily pouze jednou malou fyzikální vlastností, např. typem glazování nebo zdobením, zatímco všechny ostatní základní vlastnosti daného typu výrobku byly totožné, byla prodejní cena nejpodobnějšího typu upravena o skutečný cenový rozdíl vzniklý kvůli rozdílu ve fyzikální vlastnosti. U jiných typů výrobku, kde se lišilo více fyzikálních vlastností, byla vývozní cena srovnána s průměrnou prodejní cenou nejpodobnějšího výrobku. U těchto typů výrobků měl nejpodobnější výrobek všechny následující základní fyzikální vlastnosti nebo několik z nich: keramický materiál, druh zboží, základní tvar, zdobení a glazování.
(78)
Dva do vzorku zařazení vyvážející výrobci tvrdili, že podobně jako při úpravách v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, je třeba učinit úpravu také v případech, kdy se liší více fyzikálních vlastností nejpodobnějšího výrobku.
(79)
Je třeba připomenout, že v případech, kdy byla jiná jen jedna méně významná fyzikální vlastnost, byla prodejní cena nejpodobnějšího výrobku upravena proto, aby byl zohledněn zjištěný rozdíl skutečných cen kvůli danému rozdílu ve fyzikální vlastnosti, zatímco na druhé straně v případě, kdy se lišila více fyzikálních vlastností, se srovnávalo na základě průměrné prodejní ceny výrobku s totožnými fyzikálními vlastnostmi. V tomto druhém případě proto nebyla zapotřebí úprava kvůli rozdílu ve fyzikálních vlastnostech mezi podobnými výrobky, protože jejich základní fyzikální vlastnosti byly stejné. Toto tvrzení tudíž nelze přijmout.
(80)
Jeden z uvedených vyvážejících výrobců požadoval též další úpravy za účelem zohlednění rozdílů ve fyzikálních vlastnostech, pokud jde o hmotnost a bělost příslušného výrobku. Tvrdil, že používá méně hodnotnou surovinu, a proto jsou náklady a cena jeho výrobků nižší než náklady a cena podobného výrobku vyrobeného ve srovnatelné zemi. Jeho vývozní cenu je proto třeba upravit o přiměřenou částku. V této souvislosti je třeba především připomenout, že této společnosti nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a její výrobní náklady tedy nebyly ověřeny. Navíc tvrzení, že její výrobky jsou přibližně o 5 % těžší než standardní výrobky, nebylo podloženo žádnými ověřitelnými doklady nebo podklady, a proto se považuje za neopodstatněné. Co se týče bělosti, s ohledem na skutečnost, že tento vyvážející výrobce ve svém podání uvedl, že jeho výrobky mají normální bílou barvu, nevysvětlil, proč by se mu v tomto ohledu měla poskytovat úprava. Tato tvrzení se proto zamítají.
(81)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že Komise nesrovnala některé jeho vývozní ceny s běžnou hodnotou vhodného nejpodobnějšího výrobku. V tomto vývozu šlo o prodej zdobených výrobků prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení a který údajně zajistil výzdobu (obtisk) bezplatně. V důsledku toho vývozní cena nezahrnovala náklady na výzdobu, a proto by se měla porovnat s běžnou hodnotou stanovenou pro nezdobené výrobky, případně s průměrnou běžnou hodnotou zdobeného a nezdobeného zboží.
(82)
Je třeba připomenout, že výrobní náklady nejsou relevantním faktorem pro srovnatelnost cen, která vychází výhradně ze srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou podobných výrobků. Z poskytnutých informací taktéž jasně vyplývá, že dané vyvážené výrobky byly ve skutečnosti zdobené, ačkoli vyvážející výrobce údajně nenesl plné náklady spojené s přidanou hodnotou, kterou možno připsat zdobení. Tato skutečnost však nepředstavuje faktor, který by mohl odůvodnit cenovou úpravu za účelem zohlednění rozdílu ve fyzikálních vlastnostech oproti podobnému výrobku ve srovnatelné zemi. V každém případě vzhledem k pokročilé fázi řízení, během níž bylo toto tvrzení předloženo, nelze ověřit údaje poskytnuté na jeho podporu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(83)
Vzhledem k rozmanitosti možných kombinací souprav keramického stolního nádobí vyráběného a prodávaného v ČLR a v Brazílii bylo za účelem dosažení objektivní srovnatelnosti cen rozhodnuto rozdělit různé soupravy do skupin podle počtu a druhu předmětů v soupravě. Průměrná prodejní cena za různé kombinace souprav nádobí zařazených do jednotlivých skupin na domácím trhu ve srovnatelné zemi byla tedy porovnána s vývozní cenou za kombinace souprav, které patří do těchto skupin.
(84)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vzhledem k široké škále možných kombinací předmětů tvořících soupravu neumožňuje metodika sestavování skupin spravedlivé porovnání cen, protože nezohledňuje vlastnosti jednotlivých kusů, které tvoří soupravu. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že soupravy by se proto měly vyjmout z výpočtu dumpingového rozpětí.
(85)
Je třeba připomenout, že výpočet dumpingu je v případě souprav založen na srovnání průměrné prodejní ceny za kg, a nikoli za jednotlivé kusy. Za účelem spravedlivého srovnání cen souprav proto není nutné určit přesnou kombinaci různých kusů. Použitá metodika sestavování skupin zohledňuje základní vlastnosti různých kombinací souprav, pokud jde o soupravy vymezené například jako kávové nebo čajové, jídelní nebo jiné soupravy a také pokud je vymezen počet kombinovaných kusů. Za těchto okolností se má za to, že v případě souprav bylo provedeno spravedlivé srovnání ve smyslu čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Z toho vyplývá, že toto tvrzení nelze přijmout.
(86)
Kromě toho, jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že čínští vyvážející výrobci obecně zařazují své výrobky do pěti různých tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Oproti tomu výrobce ve srovnatelné zemi prodává na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena směrem nahoru na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu. V případě potřeby byla úroveň této úpravy stanovena individuálně pro každou ze společností zařazených do vzorku na základě skutečného a ověřeného cenového rozdílu mezi různými jakostními třídami.
(87)
Po poskytnutí konečných informací jeden do vzorku zařazený vyvážející výrobce tvrdil, že část jeho vývozu byla prodána prostřednictvím obchodníka, který nebyl ve spojení, a tato část se skládala z kombinace výrobků třídy A a třídy B, a proto by měl být tento vývoz také upraven a přizpůsoben cenové úrovni třídy A. Tvrdil, že cenový rozdíl představoval až 25 %, a doložil to kopiemi faktur a cenových nabídek.
(88)
Tyto informace však nebyly předloženy ani v průběhu šetření, včetně inspekce na místě, ani po poskytnutí prozatímních informací Komise. Naopak, tento výrobce v průběhu šetření uváděl, že vyvážel jenom výrobky třídy A. Nebyl předložen kompletní ceník, přestože o to byl v dotazníku požádán, aby bylo možné vyčíslit údajný cenový rozdíl mezi jednotlivými třídami, a předložil pouze omezený počet cenových nabídek. Za těchto okolností a vzhledem k velmi pozdní fázi řízení, v níž byly tyto informace poskytnuty, je jejich spolehlivost pochybná a nelze je nijak ověřit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(89)
Za druhé, jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda je odůvodněna úprava o rozdíly v obchodních úrovních podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. Bylo zjištěno, že se vývozní cena na jiné obchodní úrovni liší od běžné hodnoty, protože čínský vývoz se v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco prodej na domácím trhu ve srovnatelné zemi se uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Šetřením bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byla tudíž stanovena běžná cena podle typu výrobků upravená podle obchodní úrovně pomocí zjištěných cenových rozdílů mezi různými obchodními úrovněmi ve srovnatelné zemi. Je třeba připomenout, že v případě potřeby byla provedena další úprava s ohledem na obchodní úroveň v prozatímním nařízení na základě zjištěného cenového rozdílu s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni (98. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Toto další úprava byla považována za odůvodněnou, jelikož šetření v prozatímní fázi naznačilo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi se uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Další šetření a podrobnější analýza transakcí na domácím trhu ve srovnatelné zemi však, na rozdíl od předběžných zjištění, prokázaly, že poměr malých a velkých množství výrobků prodaných výrobcem ve srovnatelné zemi je podobný jako v případě čínských vyvážejících výrobců. Proto se tato úprava už nepovažuje za vhodnou ani odůvodněnou.
(90)
Za třetí, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky nebo výrobky soukromých značek mají sice stejné fyzikální a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obecně přesně vyčíslit, jelikož je u každé značky jiná a závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a na dalších nevyčíslitelných faktorech, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než jiné neznačkové výrobky. Navíc bylo ve zprávě o brazilském trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním potvrzeno, že brazilští zákazníci si na značku velice potrpí a že brazilský výrobce ze srovnatelné země je velmi známý výrobce s dlouhou tradicí. Vzhledem k těmto skutečnostem byla podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení upravena běžná hodnota směrem dolů o 40 % prodejní ceny na domácím trhu.
(91)
S ohledem na výše uvedenou úpravu je třeba připomenout, že dva vyvážející výrobci zpochybnili jak základ, z něhož úprava vycházela, tak úroveň úpravy (viz 67. bod odůvodnění). Je však nesporné, že značkový výrobek vyžaduje vyšší prodejní cenu než stejný neznačkový výrobek a že je tudíž ovlivněna srovnatelnost cen. Vhodnou úroveň úpravy navíc potvrdily nejen informace od výrobce ve srovnatelné zemi, ale i skutečné a ověřené cenové údaje od spolupracujícího výrobce v Thajsku a informace získané od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí prozatímních informací. Bylo zjištěno, že zejména situace na trhu v Thajsku je srovnatelná se situací v Brazílii, protože je jen několik málo velmi známých a dlouho zavedených značek. Proto tato tvrzení nelze přijmout.
(92)
Po poskytnutí konečných informací žádný vyvážející výrobce netrval na námitce proti této úpravě, zatímco sdružení žadatelů tvrdilo, že úprava kvůli značce je příliš vysoká, zejména u neporcelánových výrobků. Na podporu tohoto tvrzení poukázal žadatel na ceníky a informace, které poskytli někteří výrobci z Unie.
(93)
I když tyto předložené informace potvrzují nálezy Komise o tom, že přidaná hodnota značky na kterémkoli trhu závisí od konkrétní společnosti/značky, nezpochybňují úroveň úpravy, která byla stanovena pro značkové výrobky prodávané srovnatelným výrobcem na domácím brazilském trhu, neboť poskytnuté informace se týkaly jen trhu Unie. Vzhledem k velkému počtu výrobců v Unii, rozmanitosti trhu Unie s jeho regionálními rozdíly, a to i pokud jde o orientaci na značku, a vzhledem k vysokému podílu čínského dovozu je situace na trhu Unie úplně jiná než situace na brazilském trhu. Z toho důvodu a s ohledem na úvahy uvedené v 90. a 91. bodě odůvodnění nelze toto tvrzení akceptovat.
(94)
Jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly v případě potřeby provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5. Dumpingová rozpětí
(95)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, metodika použitá pro výpočet dumpingového rozpětí, jak je uvedena v 102. až 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se potvrzuje.
(96)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které nevyrábějí dotčený výrobek, byly chybně uvedeny v příloze I prozatímního nařízení, a tudíž se na ně vztahuje dumpingové clo stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Komise informovala tyto společnosti, že má v úmyslu odstranit je z přílohy I a poskytla jim příležitost předložit připomínky. Po prošetření obdržených připomínek bylo několik obchodních společností odstraněno z přílohy I. Kde to bylo vhodné, byly nahrazeny spřízněným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(97)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty a vývozní ceny, jak je uvedeno v 67. až 94. bodě odůvodnění, a vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky, byla konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Společnost
Clo v %
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
4. ÚJMA
4.1. Posuzované období
(98)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany opakovaly, že posuzované období by mělo začínat v roce 2009, a nikoli v roce 2008, protože v roce 2008 začala hospodářská krize a trend mezi roky 2009 a 2011 by byl jednoznačný. Co se týče tohoto tvrzení, je třeba uvést, že rok 2009 není vhodnějším počátečním rokem posuzovaného období vzhledem k tomu, že účinky hospodářské krize se naplno projevily právě v tomto roce, což vedlo k výraznému poklesu spotřeby ve srovnání s rokem 2008. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo způsob výpočtu číselného údaje o výrobě v Unii, který je uveden v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Několik zúčastněných stran tyto připomínky zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Konkrétně měly za to, že daný požadavek by žadatelé nesplnili, jelikož z dostupné statistiky PRODCOM by vyplynula mnohem vyšší úroveň výroby podobného výrobku v Unii než je 240 200 tun, tj. údaj uvedený ve zmíněném odůvodnění, a v důsledku toho by žadatelé představovali méně než 25 % výroby podobného výrobku v Unii. Tyto strany vypočítaly, že výroba v Unii během období šetření činila 313 187 tun, a k tomuto číslu se dopracovaly s využitím kompletních údajů PRODCOM o porcelánovém keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní a následnou úpravou o 20 % dolů pro případ neporcelánového keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, což je analogie s metodikou, kterou použil žadatel a která byla použita v šetření pro určení objemu dovozu.
(100)
V tomto ohledu je třeba především poznamenat, že v rámci právní analýzy antidumpingového podnětu a v souladu s čl. 5 odst. 4 základního nařízení provedly útvary Komise před zahájením řízení důkladné šetření reprezentativnosti. Komise analyzovala údaje v podnětu, oslovila všechny známé výrobce v Unii a požádala je, aby rovněž poskytli údaje o výrobě i své stanovisko ke stížnosti a aby pomohli Komisi s nalezením případných potenciálních výrobců. Informace o výrobě poskytlo také sdružení výrobců.
(101)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba dále poznamenat, že zdroj údajů a metodika výpočtu o objemu výroby v Unii v každém roce posuzovaného období byly uvedeny také v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. v souladu s tím, co bylo učiněno ve fázi podání podnětu, vychází z údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s jinými statistickými zdroji (zejména PRODCOM).
(102)
Jak vysvětlili žadatelé v průběhu šetření, údaje poskytnuté evropským sdružením o porcelánových výrobcích vycházely z údajů PRODCOM týkajících se porcelánového stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, neboť kód PRODCOM pro tento výrobek se shodoval s porcelánovými výrobky, jichž se týká toto šetření. Pokud jde o neporcelánové výrobky, údaje PRODCOM nebylo možné použít, protože zahrnovaly mnohem více výrobků než jsou neporcelánové výrobky, kterých se týká toto šetření. V případě těchto výrobků proto vnitrostátní sdružení shromáždila relevantní údaje na základě svých hlubokých znalostí příslušných trhů a evropské sdružení tyto informace zkontrolovalo předtím, než byly Komisi předloženy celkové údaje. Tyto údaje byly během šetření aktualizovány. Ve spisu s informacemi nedůvěrné povahy se nacházel také seznam všech známých výrobců a Komise byla upozorněna jen na existenci dalších tří výrobců v Rumunsku. Rozdíl mezi statistikou PRODCOM a číslem 240 200 vyplývá z toho, že definice produktu se v tomto šetření zcela neshoduje s kódy statistických údajů PRODCOM pro neporcelánové výrobky, tj. je mnohem užší. V případě statistik úřadu EUROSTAT o dovozu lze tento rozdíl připsat úpravě o 20 % směrem dolů, což však nebylo vhodné v případě údajů o výrobě v Unii uvedených v databázi PRODCOM. Zejména údaje PRODCOM týkající se dvou členských států by se jevily jako velice nadhodnocené, kdyby se použila stejná metodika.
(103)
Metodika, kterou použily dotčené strany a která je uvedena v 99. bodě odůvodnění, je tedy chybná. Kromě toho nebyl předložen žádný důkaz o tom, že by výroba vykazovaná kterýmkoli členským státem včetně dvou výše uvedených členských států a zahrnutá do spisu s informacemi nedůvěrné povahy byla podhodnocena. Je třeba rovněž uvést, že v případě některých členských států byly údaje, které poskytlo evropské sdružení a které byly použity v tomto šetření, výrazně vyšší, než kdyby se použily upravené údaje PRODCOM. Vzhledem k výše uvedenému není důvod pochybovat o údajích o výrobě vykázaných v tomto šetření ani o výsledku šetření reprezentativnosti.
(104)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 107. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.3. Spotřeba v Unii
(105)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje o spotřebě v Unii uvedené v 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM o výrobě a prodeji v Unii, jak je vysvětleno v oddíle 4.2, a proto se zamítá.
(106)
Po opětovném přezkoumání statistických údajů Eurostatu o dovozu však bylo zjištěno, že od uložení prozatímních opatření byly tyto údaje aktualizovány a výsledkem bylo několik méně významných změn. V zájmu úplnosti a na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu a na základě podání týkajícího se prodejů výrobního odvětví Unie na trhu Unie se tedy spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
826 897
687 587
750 828
727 411
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 109., 111. a 112. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.4. Dovoz z dotčené země
4.4.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(108)
Několik dovozců ve společném podání napadlo údaje uvedené v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení bylo založeno na chybném použití statistických údajů PRODCOM, a proto se zamítá.
(109)
Na základě aktualizované statistiky Eurostatu o dovozu (viz 106. bod odůvodnění) se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 325
516 624
486 170
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu (v %)
64,8
65,3
68,8
66,8
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 498
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Aktualizované objemy, hodnoty a trendy jsou téměř shodné s ukazateli, jež byly analyzovány v prozatímním nařízení. Podíl čínského dovozu na trhu se během období šetření zvýšil z 64,8 % v roce 2008 na 66,8 %. Dovozní cena vzrostla v posuzovaném období téměř o 18 % z 1 274 EUR/t na 1 498 EUR/t.
(111)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že neexistuje žádný vztah mezi cenami a objemy čínského dovozu. V tomto směru se v souladu s čl. 3 odst. 3 základního nařízení posuzuje, zda došlo k významnému zvýšení dumpingového dovozu v absolutních hodnotách nebo v poměru k výrobě nebo spotřebě v Unii. Pokud jde o účinek dumpingového dovozu na ceny, posoudí se, zda ve srovnání s cenou obdobného výrobku výrobního odvětví Unie existuje značné cenové podbízení ze strany dumpingového dovozu nebo zda tento dovoz jinak významnou měrou způsobil pokles cen nebo zabránil významnou měrou jejich růstu, ke kterému by jinak došlo. Žádné z uvedených kritérií samo o sobě nemusí být rozhodující.
(112)
Ve výše uvedené souvislosti je třeba uvést následující. Za prvé, v době, kdy se spotřeba Unie oživila (2009-2010), došlo k významnému zvýšení cen čínského dovozu, což naznačuje, že určitý vztah tu je. Co je však důležitější, vývoj čínských cen během posuzovaného období by se měl posuzovat v souvislosti s velmi významným cenovým rozdílem, který existoval již v roce 2008 a který ilustrují průměrné ceny čínského dovozu (tabulka 2) a průměrné prodejní ceny Unie (tabulka 9) uvedené v prozatímním nařízení. Tyto velké cenové rozdíly potvrzuje vysoká úroveň cenového podbízení během období šetření. Zvýšení cen tedy nezabránilo tomu, aby čínský dovoz získal podíl na trhu v posuzovaném období. Ve skutečnosti tento dovoz nadále vyvíjel silný tlak na ceny výrobního odvětví Unie, které v posuzovaném období klesly o 12 %. Tato připomínka proto nemůže být přijata.
(113)
Pokud jde o vývoj dovozních cen (zvýšení) a objemu dovozu (pokles) od roku 2008 do roku 2011 a poté v roce 2012, na který upozornila jedna skupina čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, pozorovaný trend růstu průměrných cen dovozu nemůže zpochybnit nález dumpingu působícího újmu během období šetření. Co se týče vývoje objemu čínského dovozu, jak již bylo zvýrazněno ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a znovu v 109. bodě odůvodnění tohoto nařízení, ukazatel podílu na trhu indikuje růst tržního podílu čínského dovozu o 2 procentní body. Kromě toho, jak je podrobněji vysvětleno v 116. a 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v 111. bodě odůvodnění tohoto nařízení, došlo k významnému cenovému podbízení čínského dovozu.
4.4.2. Cenové podbízení
(114)
Po poskytnutí prozatímních informací požádaly některé zúčastněné strany o další podrobnosti o výpočtu cenového podbízení navíc k těm, která jsou již uvedena ve 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Byly poskytnuty i další informace, pokud to umožňovala jejich citlivá povaha a skutečnost, že výrobcům v Unii byla zaručena anonymita.
(115)
Podobně jako u rozhodnutí učiněného po uložení prozatímních opatření o vyloučení ze seznamu vyvážených výrobků některých „atypických“ výrobků za účelem výpočtu dumpingu (viz 69. bod odůvodnění tohoto nařízení) byly tyto výrobky vyloučeny také ze seznamu vyvážených výrobků použitého pro výpočet újmy. Tato změna měla jen malý vliv na rozpětí cenového podbízení, které proto zůstalo ve stejném rozmezí, jaké je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(116)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 113. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5. Situace výrobního odvětví Unie
4.5.1. Obecně
(117)
Některé zúčastněné strany uvedly, že mezi rokem 2009 či 2010 a obdobím šetření se zlepšilo několik činitelů, které měly vliv na újmu, což svědčí o tom, že se výrobní odvětví Unie vyvíjí příznivě. Je však třeba poznamenat, že tato analýza není úplná a opomíjí vývoj těchto činitelů v průběhu celého posuzovaného období. V tomto ohledu je nutno brát v úvahu také vysvětlení v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(118)
Na žádost jedné zúčastněné strany se potvrzuje, že makroekonomické ukazatele byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie a mikroekonomické ukazatele byly analyzovány na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku, kam patřily také společnosti, které nepodaly žádost.
(119)
CCCLA tvrdila, že mikroekonomické a makroekonomické ukazatele uvedené v prozatímním nařízení nejsou reprezentativní, protože celková výroba v Unii je mnohem vyšší než údaje použité v rámci tohoto šetření. Vzhledem k analýze a závěrům, k nimž se dospělo v oddíle 4.2, se však tento argument zamítá.
(120)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 118. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2. Makroekonomické ukazatele
4.5.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Jak je uvedeno v oddíle 4.1, několik dovozců napadlo údaje o výrobě uvedené v 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto údaje však byly zkontrolovány a potvrzeny.
(122)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, 122. až 124. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(123)
Aktualizace v tabulce 2 nemá dopad na tabulky 4 a 5 prozatímního nařízení.
(124)
Jelikož nebyly předloženy významné připomínky týkající se objemu prodeje a podílu na trhu, 125. a 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(125)
Několik dovozců ve společném podání zpochybnilo údaje o zaměstnanosti a produktivitě uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdilo, že neodpovídají obrázku v určitých statistikách Eurostatu (8).
(126)
Čísla u obou těchto ukazatelů byla však zkontrolována a shledána přesnými. Číselné údaje předložené stranami byly příliš široké a netýkaly výroby obdobného výrobku. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zaměstnanosti a produktivity, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(127)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně velikosti dumpingového rozpětí, 129. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3. Mikroekonomické ukazatele
4.5.3.1. Zásoby
(128)
Několik dovozců ve společném podání napadlo číselné údaje o zásobách uvedené ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jejich význam ve srovnání s veřejně dostupnými údaji o určitých výrobcích v Unii. Rovněž nesouhlasili s tvrzením, že výrobní odvětví Unie v podstatě vyrábí na zakázku.
(129)
Pokud jde o práci na zakázku, šetření potvrdilo, že tak tomu skutečně bylo v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku a že se v tomto odvětví jedná o obvyklou praxi. Čísla o zásobách uvedená v prozatímním nařízení se kromě toho týkala ověřených údajů od výrobců z Unie zařazených do vzorku, které jsou považovány za nejspolehlivější.
(130)
Po poskytnutí konečných informací byly uvedené připomínky zopakovány, nebyly však předloženy žádné nové argumenty. Jelikož nebyly vzneseny další připomínky ohledně stavu zásob, 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.2. Prodejní ceny
(131)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se prodejních cen uvedených v prozatímním nařízení, 131. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
Po poskytnutí informací byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu čistého zisku výrobního odvětví Unie a návratnosti investic. Tato chyba byla opravena a revidované údaje jsou tyto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Index (2008 = 100)
100
74
-13
84
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Index (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Tato korekce podstatně neovlivňuje předběžná zjištění, pokud jde o tyto dva ukazatele. Vážená průměrná úroveň zisku výrobců zařazených do vzorku však byla během posuzovaného období mírně nižší, než jak bylo předběžně zjištěno, neboť se snížila z 3,8 % na 3,2 % (namísto z 4,2 % na 3,5 %). Návratnost investic do značné míry kopírovala trend pozorovaný v případě zisku, ale, jak po poskytnutí konečných informací poukázalo několik zúčastněných stran, v průběhu posuzovaného období se celkově vyvíjela spíše příznivě než nepříznivě.
(134)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila nejistý stav výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období, jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana uvedla, že do úvahy lze vzít pouze újmu způsobenou dumpingem a že dumping byl zjištěn pouze v roce 2011. Zmínka o stavu výrobního odvětví Unie v tomto bodě odůvodnění byla uvedena pouze za účelem analýzy, zda zisk dosažený na začátku posuzovaného období lze brát v úvahu jako zisk, který výrobní odvětví obvykle dosahuje. Ukázalo se, že to není možné.
(135)
Některé strany zpochybnily srovnávací měřítko zisku uvedené v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nebo jiná (nižší) navržená srovnávací měřítka.
(136)
Skupina čínských vyvážejících výrobců uvedla, že úroveň zisku během období šetření byla dobrou mírou rentability. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Jiná strana také uvedla, že úroveň zisku uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za běžnou úroveň, přičemž vycházela z veřejně dostupných údajů o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999 až 2007. Jiná zúčastněná strana uvedla, že úroveň zisku v období šetření uvedenou v prozatímním nařízení lze považovat za „běžnou“ na základě závěrů studie Komise (9), která zahrnovala údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 2004 až 2007. Podobná tvrzení se ozývala po poskytnutí konečných informací.
(137)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že zisk dosažený na začátku posuzovaného období nelze považovat za běžný zisk, jelikož výrobní odvětví Unie bylo již v té době v nejisté situaci, jak je vysvětleno v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Kromě toho bylo zjištěno, že výše zmíněné veřejně dostupné údaje o zisku jednoho německého výrobce v letech 1999-2007 se týkaly nejen výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, ale i jiných důležitých segmentů. Co se týká studie Komise uvedené v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, vzhledem k jejímu rozsahu, cíli a době bylo shledáno, že nemůže sloužit jako relevantní základ pro určení ziskovosti. V souvislosti s dotčeným výrobkem se například týkala zisku pouze jedné společnosti. Všechna tři podání, o nichž se mluví v 136. bodě odůvodnění tohoto nařízení, která jsou v rozporu s podáním uvedeným ve 141. bodě odůvodnění tohoto nařízení, nejsou dostatečně podložena. Potvrzuje se proto, že míra zisku ve výši 3,2 % zaznamenaná během období šetření nemohla být považována pro tento výrobek za přijatelnou.
(138)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že jako srovnávací měřítko by se měla vzít úroveň zisku interiérového designu, nábytku nebo potravin švédského maloobchodního odvětví. Tato námitka by však měla být zamítnuta mimo jiné vzhledem k rozdílům v úrovních investic do výroby a do maloobchodního prodeje.
(139)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana tvrdila, že 6 % zisk, který byl považován za přiměřený v rámci šetření týkajícího se obuvi, není v daném případě vhodné považovat za běžnou úroveň zisku, protože byla stanovena v roce 2006, kdy byla hospodářská situace mnohem příznivější než v roce 2013. Tento argument nelze přijmout. Především tato strana odkazuje na hospodářskou situaci obecně, a nikoli na konkrétní situaci na trhu se stolním nádobím a náčiním. Je pravda, že v roce 2009 spotřeba výrazně klesla, ale od té doby došlo k jejímu značnému oživení. Ještě důležitější však je, že na vývoj spotřeby by se nemělo pohlížet izolovaně. Vzhledem k vysokému objemu dumpingového dovozu (66,8 % podíl na trhu), úrovni dumpingu (dumpingové rozpětí od 13,1 % do 36,1 %) a úrovni cenového podbízení (od 26,5 % do 47,6 %) by byla hospodářská soutěž na trhu Unie úplně jiná, kdyby dovoz probíhal za nedumpingové ceny. Tento argument se proto zamítá.
(140)
Některé jiné strany navrhly srovnávací měřítko použité v jiném antidumpingovém šetření, tj. šetření týkající se keramických obkládaček (10). Podobné připomínky došly po poskytnutí konečných informací. Je však třeba poznamenat, že keramické obkládačky, na rozdíl od kožené obuvi a stolního nádobí a náčiní, nelze stejným způsobem považovat za spotřební výrobek. Domácnosti například nakupují nebo nahrazují předměty keramického stolního nádobí a náčiní v míře, která je bližší kožené obuvi než keramickým dlaždicím. Totéž platí o způsobu uvádění na trh a nakonec i o prodeji zákazníkům. Proto se zamítá žádost o použití cílového zisku, který byl použit v šetření týkajícího se keramických obkládaček.
(141)
Žadatelé uvedli, že srovnávací měřítko úrovně zisku by mělo být spíše nad 10 %, protože výroba stolního a kuchyňského nádobí a náčiní je kapitálově náročná a navíc vyžaduje vysoký stupeň nových investic a inovace. Třebaže je potvrzeno, že dotyčné odvětví je kapitálově náročné a že vyžaduje neustálou potřebu investic, informace předložené na podporu tohoto tvrzení nedokázaly změnit prozatímně použité měřítko. Šetření nemohlo dojít k závěru, že toto srovnávací měřítko by bylo nejvhodnější pro všechny výrobce v Unii.
(142)
Jedna skupina dovozců zpochybnila údaje o ziskovosti v prozatímním nařízení a na základě údajů o výrobních nákladech, o prodejní ceně a objemu v Unii a o vývozní prodejní ceně v prozatímním nařízení vypočítala ziskovost a dospěla k závěru, že během období šetření výrobní odvětví Unie ve skutečnosti dosáhlo zisku ve výši 6 %. Tento výpočet však byl chybný, protože kombinoval údaje z různých zdrojů (údaje o výrobcích v Unii vybraných do vzorku, údaje o výrobním odvětví Unie jako celku a údaje od Eurostatu).
(143)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další relevantní připomínky, 132. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4.5.3.4. Výrobní náklady
(144)
Několik dovozců se ve společném podání domnívalo, že údaje o výrobních nákladech ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení neodpovídaly údajům o vývoji pracovních nákladů a nákladů na energie podle Eurostatu. Strany upozornily, že náklady práce v členských státech vzrostly. Stejně tak vývoj nákladů na energie v Unii nezdůvodňoval snížení výrobních nákladů.
(145)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že údaje o nákladech práce a nákladech na energie, které strany poskytly, byly příliš obecné. Kromě toho skutečnost, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo snížit výrobní náklady v době, pro kterou byl charakteristický opačný obecný trend, svědčí o mimořádném úsilí, které výrobní odvětví Unie vyvinulo směrem ke snižování nákladů a udržení konkurenceschopnosti.
(146)
Údaje o výrobních nákladech uvedené v prozatímním nařízení představují ověřené výrobní náklady u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
4.5.3.5. Závěr o újmě
(147)
Některé strany zpochybnily závěr o újmě formulovaný v prozatímním nařízení na základě toho, že několik ukazatelů újmy se v úplně poslední části posuzovaného období zlepšilo. Tato věc však nemůže zpochybnit skutečnost, že většina ukazatelů újmy se v průběhu posuzovaného období zhoršila. Toto zhoršení ukazatelů újmy lze pozorovat u většiny makroekonomických ukazatelů, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, zaměstnanost, jakož i u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a investice.
(148)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, 139. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1. Úvod
(149)
144. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
5.2. Účinek dumpingového dovozu
(150)
Některé strany zpochybnily závěr uvedený v 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv některé poměrné hodnoty uvedené v 145. a 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly, jak je vysvětleno výše, mírně upraveny, nic to nemění na faktech a závěrech obsažených v 145. až 148. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(151)
Vzhledem k vývoji podílu čínského dumpingového dovozu na trhu je jasné, že 147. bod odůvodnění prozatímního nařízení, zejména pokud jde o tvrzení, že pokles prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z ČLR, není v rozporu se vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jak tvrdila jedna strana.
(152)
Navíc to, že ceny dovozu z ČLR během posuzovaného období rostly, jak uvedlo několik stran, nevyvrací nález cenového podbízení ani škodlivého dumpingu během období šetření.
(153)
Jelikož ohledně účinků dumpingového dovozu nebyly předloženy žádné další připomínky, 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3. Účinky jiných činitelů
5.3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(154)
Jak již bylo zmíněno v 106. bodě odůvodnění, po uložení prozatímních opatření byly aktualizovány údaje Eurostatu týkající se dovozu. Při porovnání nových údajů s předchozím údaji obsaženými v prozatímním nařízení byla odhalena administrativní chyba ve výpočtu údajů o dovozu z Thajska a Turecka. Tato chyba byla odstraněna, a konečné údaje týkající se dovozu obdobného výrobku z třetích zemí podle údajů Eurostatu tedy vypadají takto:
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 972
81 464
81 595
89 146
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu (v %)
12,2
11,8
10,9
12,3
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 378
2 354
2 590
2 519
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
26 978
25 303
25 485
29 336
Index (2008 = 100)
100
94
94
109
Podíl na trhu (v %)
3,3
3,7
3,4
4
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2 776
2 649
2 802
2 855
Index (2008 = 100)
100
95
101
103
Objem dovozu z Thajska (v tunách)
25 916
20 660
20 600
25 213
Index (2008 = 100)
100
80
79
97
Podíl na trhu (v %)
3,1
3
2,7
3,5
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
1 246
1 183
1 403
1 356
Index (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(156)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(157)
Před zveřejněním prozatímního nařízení CCCLA zjistila, že se dovoz z Turecka v letech 2010 a 2011 zvýšil o 8 % a dovozní ceny z Turecka byly údajně jen asi o 20 % vyšší než ceny dovozu z ČLR. Některé strany následně zpochybnily závěr o tureckém dovozu z prozatímního nařízení.
(158)
Majíce na paměti, že ve vykazování tureckého dovozu v prozatímním nařízení se vyskytla významná zjevná chyba, a s ohledem na výše uvedené aktualizované údaje, nic nesvědčí o tom, že turecký dovoz, vzhledem k jeho ceně a podílu na trhu, může narušit příčinnou souvislost mezi čínským vývozem dotčeného výrobku a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Je třeba rovněž poznamenat, že nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu nelze označit za diskriminační, jelikož v počáteční fázi nebyly dostatečné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, pokud jde o dovoz z Turecka.
(159)
Podíl dovozu z Thajska na trhu během období šetření nikdy nepřesáhl 3,5 %.
(160)
Z výše uvedených důvodů byl učiněn závěr, že dovoz z jiných třetích zemí podstatně neovlivnil situaci výrobního odvětví Unie natolik, aby to narušilo příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2. Segmenty trhu
(161)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se segmentů trhu, 156. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.3. Spotřeba a poptávka
(162)
Jedna strana tvrdila, že újma by se mohla připsat na vrub dlouhodobého snižování poptávky po výrobcích vyráběných v Unii. Šetření však takovou tendenci nepotvrdilo, jak již bylo vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(163)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, pokud jde o spotřebu a poptávku, 159. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(164)
Jedna strana upozornila na to, že během posuzovaného období byly průměrné vývozní ceny Unie nižší než průměrné prodejní ceny na trhu Unie. To by mohlo mít vliv na schopnost výrobního odvětví Unie investovat nebo přijímat nové zaměstnance. Podobný argument se zopakoval po poskytnutí konečných informací. Jak však již bylo uvedeno v 169. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, většina ukazatelů újmy nemůže být ovlivněna vývozní výkonností. Kromě toho by bylo možno rovněž tvrdit, že tyto prodeje představovaly jistý způsob částečné kompenzace újmy způsobené na trhu Unie. Dále, jelikož průměrné ceny byly vypočteny vydělením celkové hodnoty prodeje obdobného výrobku celkovým objemem tohoto prodeje, může odlišná sortimentní skladba prodeje na trhu Unie ve srovnání s vývozním prodejem rovněž vést k velkým rozdílům v průměrné celkové hodnotě prodeje. A konečně, tento vývozní prodej představoval necelých 37 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie, tj. dominantním trhem pro výrobní odvětví Unie byl nepochybně domácí trh Unie. Tvrzení, že tento vývozní prodej způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že došlo k porušení příčinné souvislosti mezi dovozy z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se proto zamítá.
(165)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se vývozu výrobního odvětví Unie, 167. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.5. Zrušení dovozních kvót
(166)
Po uložení prozatímních opatření jiná strana tvrdila, že zrušení dovozních kvót v průběhu posuzovaného období mělo dopad na výrobce v Unii. Nebyly však předloženy žádné nové skutečnosti, které by mohly změnit závěr učiněný v 173. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(167)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové podložené připomínky ohledně zrušení dovozních kvót, 171 až 173. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(168)
Po uložení prozatímních opatření trvalo několik stran na tom, že nebylo řádně zohledněno šetření kartelu zahájené německými orgány, o němž se zmiňuje 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení, ani pokuta uložená kartelu zmíněná v tomtéž bodě odůvodnění. Co se týká těchto tvrzení, návdavkem k tomu, co již bylo uvedeno v 174. a 175. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, lze uvést následující.
(169)
Německé šetření kartelu, v němž se vyšetřuje údajné stanovování cen od července 2005 do února 2008, stále probíhá. Jelikož výrobcům z Unie je zaručena důvěrnost a vzhledem k tomu, že konečné výsledky probíhajícího německého šetření dosud nebyly zveřejněny, není možné se vyjádřit k podrobnostem provedené analýzy. Lze však potvrdit, že žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku není vyšetřován v tomto dosud neukončeném šetření. Šetření dospělo také k závěru, že mikroekonomické ukazatele nebyly ovlivněny šetřenými praktikami a makroekonomické ukazatele byly ovlivněny jen velmi omezeně, pokud vůbec.
(170)
Pokud jde o nález kartelu v případě koupelnové výbavy a příslušenství, je třeba připomenout, že tento cenový kartel bylo shledán aktivním v letech 1992 až 2004 a že pouze jediný z výrobců z těch, kterým byla udělena pokuta, je současně činný v odvětví stolního a kuchyňského nádobí a náčiní. Na údaje, které tento výrobce poskytl v rámci zjišťování reprezentativnosti a újmy, nemají vliv kartelové praktiky, jelikož byly použity pouze údaje o stolním a kuchyňském nádobí a náčiní, a nikoli jeho konsolidované údaje. Proto pokuta za tento kartel neměla vliv na údaje, které poskytl tento výrobce. Dále je třeba připomenout, že ke stanovení cen docházelo dlouho před posuzovaným obdobím. Vzhledem k tomu, že totožnost výrobců v Unii je důvěrná, nelze ji zveřejnit bez ohledu na to, zda daná společnost je nebo není zařazená do vzorku. Pokud by však výrobce v Unii zařazený do vzorku zaznamenal na svých účtech jakékoli položky (např. pokutu za kartel), které by za účelem tohoto šetření zkreslovaly obrázek o jeho újmě, orgán provádějící šetření by je izoloval s cílem zabránit zkreslení relevantních činitelů, které mají vliv na újmu.
(171)
Proto se tvrzení, která se týkala dopadu výše uvedeného vyšetřování kartelu na újmu a analýzu příčinných souvislostí, zamítají.
(172)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se jednalo o protiprávní cenová ujednání a rozdělení trhu mezi výrobci v Unii, avšak toto tvrzení nepodložil žádnými důkazy, a proto se zamítá.
(173)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové připomínky týkající se protisoutěžních praktik na trhu Unie, 174. až 176. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.7. Výrobní metody
(174)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky k výrobním metodám, 177. a 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(175)
Jeden dovozce po poskytnutí konečných informací zopakoval podobná tvrzení, přičemž argumentoval rozdílem ve výrobních metodách používaných výrobci v Unii oproti tradičnějším metodám v čínských továrnách. Nebyly však předloženy žádné věcné argumenty, které by mohly změnit závěr učiněný v 178. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a toto tvrzení se proto s konečnou platností zamítá.
5.3.8. Trhy s použitým zbožím
(176)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, pokud jde o trhy s použitým zbožím, 179. a 180. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.9. Hospodářská krize
(177)
Jedna strana uvedla, že 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení uvádí mylnou analýzu situace v období hospodářského oživení mezi roky 2010 a 2011 a že dopad hospodářské krize byl podhodnocen. Tyto připomínky se opakovaly po poskytnutí konečných informací. Tato tvrzení však byla nepodložená. Je třeba také zdůraznit, že v citovaném bodě odůvodnění je uvedeno, že dumpingový dovoz z ČLR zvýšil dopady hospodářského poklesu. Pokud jde o dopad hospodářské krize, v 184. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se jednoznačně uvádí, že hospodářská krize mohla přispět ke špatné výkonnosti výrobního odvětví Unie, třebaže nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(178)
Vzhledem k tomu, že ohledně hospodářské krize nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 181. až 184. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.3.10. Jiné činitele
(179)
Několik dovozců ve společném podání tvrdilo, že pokles zaměstnanosti byl běžným vývojem v odvětví spotřebního zboží. Toto tvrzení však nebylo podloženo. Kromě toho, i kdyby byl tento trend v tomto odvětví běžný, nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a významnými ztrátami pracovních míst v tomto odvětví. Toto tvrzení se proto zamítá.
(180)
Jedna strana tvrdila, že zbývající strukturální schodky výrobního odvětví Unie ve spojení s existující nadbytečnou kapacitou, jak ukazuje tabulka 3 prozatímního nařízení, mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobcům v Unii. Pokud jde o toto tvrzení, ačkoli se výrobní odvětví Unie nacházelo v nejisté situaci již na začátku posuzovaného období a prošlo restrukturalizací, šetření potvrdilo, že bylo konkurenceschopné a náležitě se vyrovnávalo s poptávkou ze všech trhů. Co se týče tabulky 3 prozatímního nařízení, na pokles výroby je třeba nahlížet ve spojení s tlakem vyplývajícím z velkého objemu levného dovozu z ČLR, jelikož vývoz výrobního odvětví Unie zůstal stabilní. Toto tvrzení proto nebylo možné přijmout.
(181)
Jedna strana měla za to, že Komise nezohlednila kumulativní účinek všech ostatních škodlivých činitelů. Toto tvrzení vzneslo též několik stran po poskytnutí konečných informací. Vzhledem k výsledkům šetření v souvislosti s různými jinými faktory, jichž se zúčastněné strany dovolávaly, však není možné si představit, že by jejich kumulativní účinek mohl narušit příčinnou souvislost. Ve skutečnosti byl dopad ostatních činitelů, na které zúčastněné strany upozornily, malý, pokud ne nulový.
(182)
Jedna strana měla za to, že orgán provádějící šetření nerozlišoval mezi souběžným výskytem a příčinnou souvislostí. Poskytnuté podpůrné informace nebyly v tomto ohledu zdaleka přesvědčivé, a toto tvrzení se proto zamítá.
(183)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky týkající se dalších činitelů, 185. až 190. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(184)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky, 191. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(185)
192. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje, jelikož k němu nebyly vzneseny žádné připomínky.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(186)
Jeden polský výrobce, který nepodal žádost, uvítal opatření a jeden výrobce ze Spojeného království, který nepodal žádost, ale měl zájem na dovozu daného výrobku, vyslovil nesouhlas s opatřeními. Druhá uvedená strana má za to, že clo by mělo nepříznivý dopad na ty výrobce, kteří doplňují svůj sortiment výrobků dovozem z ČLR a přizpůsobili se globalizaci prostřednictvím modelu podnikání, v němž se práce s vysokou přidanou hodnotou vykonává v Unii. Zákazníci by navíc měli menší sklon nakupovat jejich výrobky, protože by již nenabízeli celý sortiment výrobků.
(187)
Pokud jde o tvrzení druhé strany, byla prozkoumána situace této společnosti. Bylo zjištěno, že čínský dovoz stolního nádobí a náčiní představoval malou část jejich celkového dovozu. Společnost ovšem tvrdila, aniž to blíže upřesnila, že tento dovoz byl pro ně důležitý. Společnost neposkytla žádné údaje o vlastní výrobě. Podle finančních výkazů dosáhla tato společnost v roce 2011 zisk před zdaněním přes 10 %, přičemž většinu z toho na trzích mimo Unii (o dotčeném výrobku nebyly poskytnuty žádné číselné údaje). Na tomto základě se neočekává, že by uložení opatření ohrozilo životaschopnost této společnosti. Pokud jde o tvrzení, že mnohé jiné podniky by v důsledku opatření také čelily potížím, nebylo podloženo konkrétními důkazy. Podle odpovědí obdržených v průběhu zjišťování reprezentativnosti před zahájením řízení a podle následně došlých podání nic nenasvědčuje tomu, že se v takové situaci nachází významný počet společností.
(188)
Cla by měla kladný vliv na výrobní činnost výrobního odvětví Unie. Od nedávného zavedení prozatímních antidumpingových cel byl zaznamenán pozitivní vývoj v několika případech.
(189)
Výše uvedený pozitivní vývoj potvrzuje tvrzení žadatelů, že výroba Unie by se mohla ve velmi krátkém čase podstatně zvýšit s pomocí zařízení, strojů a pracovních sil, které již jsou k dispozici, a větší zvýšení by bylo možné v dlouhodobém horizontu. Narovnání nekalých cenových praktik na trhu jim proto přinese výhodu, jelikož díky úrovni cen by bylo atraktivnější vyrábět více výrobků v Unii, ať už pro velké nebo malé zakázky, ve zvláštním provedení nebo jako běžné neznačkové výrobky. Výsledkem by byla tvorba nových pracovních míst vyžadujících různé dovednosti, a nezaměstnanost by proto klesla.
(190)
Pokud jde o nemožnost nabízet celý sortiment výrobků, toto tvrzení nelze přijmout, protože spotřebitelé vyžadují neustále se měnící sortiment výrobků od více dodavatelů.
(191)
Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné další připomínky, 193. až 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(192)
Dva největší dovozci ve vzorku zpochybnili úroveň své spolupráce, pokud jde o úplné údaje o ziskovosti a o rozpětí mezi nákupními a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich odepřel přístup ke svým účtům a tvrdil, že kdyby byl přístup poskytnut, nic by se nezměnilo. Strany uvedly, že jim jejich velikost a obchodní model nedovoluje poskytnout tak podrobné údaje, jak je požadováno. V konečné fázi se potvrzuje, že jeden z nich znovu odepřel přístup ke svému účetnictví dovozce a že oba, třebaže se o to snažili, nedokázali poskytnout úplné a použitelné údaje o ziskovosti a informace o rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, tak, aby je mohly instituce využít pro analýzu situace dovozců, kteří nejsou ve spojení. Omezené informace poskytnuté oběma společnostmi o svých kupních cenách a cenách při dalším prodeji byly sice celkově neprůkazné, ale byly plně v souladu s obecnými informacemi o přirážkách, které byly shrnuty v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(193)
V 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly zúčastněné strany vyzvány, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje pro další analýzu dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(194)
V návaznosti na prozatímní opatření zaslali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, nové odpovědi na dotazník. Došla také podání o zájmu Unie od dalších dovozců nezařazených do vzorku, Sdružení evropského a mezinárodního obchodu („Foreign Trade Association“), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), CCCLA a jednoho výrobce v Unii se zájmy v oblasti dovozu. Žádné z těchto podání neobsahovalo přesvědčivé údaje o dopadu opatření na dodavatelský řetězec.
(195)
Jedna strana tvrdila, že údaj o clem ovlivněné zaměstnanosti v navazujících odvětvích je podceněný, jelikož statistické údaje Eurostatu ukazují, že distribuční obchodní podniky zaměstnávají celkem více lidí (33 milionů) než výrobní podniky (31 milionů). Poskytnuté údaje se však týkaly dovozních a výrobních podniků obecně a pro účely tohoto šetření se použít nedaly.
(196)
Několik dovozců ve společném podání uvedlo, že pět dovozců zařazených do vzorku zaměstnávalo více než 10 000 pracovníků v souvislosti s dotčeným výrobkem, a nikoli 350, jak se uvádí v 200. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto číselné údaje byly znovu zkontrolovány. Je třeba zdůraznit, že v rámci analýzy zájmů dovozců se bere v úvahu počet pracovních míst souvisejících s dovozem a dalším prodejem příslušného výrobku včetně podpůrných funkcí. Zaměstnanost související s jinými výrobky nebo původem nebo s takovými činnostmi, jako je velkoobchod či maloobchod, by se samozřejmě do tohoto čísla neměla počítat. Je třeba poznamenat, že v dřívější fázi řízení skupina 14 dovozců odhadla celkový příslušný počet pracovních míst na úrovni dovozců na 7 000. Toto číslo se zdá být rozumným odhadem založeným na extrapolaci situace dovozců zařazených do vzorku, pokud jejich údaje bylo možné použít.
(197)
Některé strany si stěžovaly na vysoký údaj o hrubém rozpětí obsažený v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a tvrdily, že je určitě zavádějící. Šetření však ukázalo, že velká většina dovozců, kteří odpověděli na dotazy určené pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 % a do vzorku zařazení dovozci se nacházeli v podobné situaci. Po poskytnutí prozatímních informací předložili dále žadatelé několik příkladů na podporu informací z veřejně přístupného článku, o němž je zmínka v 202. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. potvrzení poměru dovozní ceny a maloobchodní ceny dotčeného výrobku.
(198)
Jeden výrobce ze Spojeného království se zájmy v oblasti dovozu vysvětloval, že takové rozpětí je zapotřebí k pokrytí určitých nákladů vynaložených v Unii. Nebyly poskytnuty žádné údaje, které by umožnily výpočet těchto rozpětí na základě obratu.
(199)
Jelikož použitelné údaje o zisku z dovozu dotčeného výrobku bylo možné získat a ověřit pouze od tří dovozců zařazených do vzorku a tito tři dovozci představovali jen asi 3 % dovozu dotčeného výrobku, nebyl příslušný vážený průměrný zisk shledán průkazným, a proto nebyl uveden v prozatímním nařízení. Je však třeba poznamenat, že tento vážený průměrný zisk byl zdravý (v rozmezí 6 % až 10 % - toto rozpětí se uvádí z důvodu důvěrné povahy údajů).
(200)
Jeden dovozce tvrdil, že v Unii se nevyrábí dostatečný objem barveného kameninového zboží, a proto nemá jinou možnost, než ho dovážet z ČLR. Stejné tvrzení se objevilo po poskytnutí informací. Šetřením však bylo zjištěno, že barvené kameninové zboží lze odebírat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. Výrobci v Unii mají kromě toho výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie.
(201)
Informace shromážděné v průběhu šetření neumožnily řádnou kvantifikaci toho, do jaké míry by dovozci mohli přenášet zvýšení kupní ceny v důsledku navrhované sazby cla. Pokud by však byl dovoz z ČLR předmětem konečného antidumpingového cla, vzhledem k informacím o hrubém a čistém rozpětí nic nenaznačuje, že by byla ohrožena životaschopnost dovozců. Jeden dovozce rovněž uvedl, že velké hospodářské subjekty na trhu a dovozci, jejichž hlavním předmětem podnikáni není keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, by nebyli nepříznivě ovlivněni.
(202)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá jako celek významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
(203)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné nové připomínky ohledně zájmu dovozců, kteří nejsou ve spojení, 199. až 211. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(204)
V návaznosti na výzvu obsaženou v 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise v den zveřejnění prozatímních opatření kontaktovala přímo příslušné maloobchodníky a sdružení maloobchodníků, dovozce s možnou maloobchodní činností a také návrháře průmyslových vzorů, kteří byli Komisi známí, a vyzvala je, aby vyplnili příslušné dotazníky. Někteří respondenti, kteří původně tvrdili, že jsou maloobchodníci, odpověděli, že se jich šetření netýká, jelikož v tomto oboru podnikání nepůsobí. Komise nakonec obdržela sedm nových odpovědi na dotazník pro maloobchodníky. Těchto sedm maloobchodníků představovalo 1 % dovozu z ČLR během období šetření. Tyto odpovědi byly většinou v mnoha ohledech nedostatečné, byly však v nejvyšší možné míře analyzovány. Nedošly žádné odpovědi na dotazník pro návrháře průmyslových vzorů.
(205)
Takto získané informace v podstatě neposkytly žádné nové důkazy o zájmu jiných hospodářských odvětví, které by mohly zpochybnit závěr učiněný v 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(206)
Po zveřejnění prozatímních opatření došla podání týkající se zájmu Unie v jiných hospodářských odvětvích od dovozců zařazených i nezařazených do vzorku (včetně jednoho polského dovozce působícího v sektoru propagačních předmětů), sdružení evropského a mezinárodního obchodu (Foreign Trade Association), švédského sdružení dovozců, velkoobchodníků a maloobchodníků (Svensk Handel), několika maloobchodníků, CCCLA a osmi pražíren kávy (sedm z nich se sídlem v Itálii, jedna s ústředím v Rakousku).
(207)
Pražírny kávy tvrdily, že kvůli velmi nízkému počtu výrobců v Unii, kteří zajišťují potřeby jejich trhu (maximálně 5) a z nichž většina dováží z ČLR, a to buď přímo, nebo prostřednictvím sesterských podniků, a kvůli velmi vysokému počtu přístrojů na pražení kávy (1 500-3 000), by jim opatření v navrhovaném měřítku mohla v prozatímní fázi bránit v pořizování přesně stejných výrobků v budoucnosti. Toto tvrzení nelze přijmout. Za prvé, konečná opatření jsou nižší než prozatímní opatření. Za druhé, šetření ukázalo, že kdyby byla odstraněna újma způsobená dumpingovým dovozem z ČLR, výrobci v Unii dokáží lépe využít svého výrobního potenciálu a dále uspokojovat potřeby odvětví pražení kávy. Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii je velmi pravděpodobné, že by počet výrobců v Unii, kteří by mohli přijímat objednávky od výrobců pražené kávy, byl vyšší než pět.
(208)
Pražírny kávy argumentovaly, že by antidumpingová opatření poškodila jejich vývoz kvůli ztrátě konkurenceschopnosti a možné odvetě čínských orgánů. Neexistuje však žádný důkaz, který by naznačoval, že úroveň uložených opatření by měla za následek ztrátu konkurenceschopnosti, přičemž je třeba mít na paměti, že ostatní členové WTO mají antidumpingová opatření týkající se tohoto druhu výrobku. Tvrzení o odvetných opatřeních bylo shledáno neopodstatněným.
(209)
Pražírny kávy uvedly, že antidumpingová opatření by nevyhnutelně vedla k všeobecnému poklesu jejich podnikatelské činnosti, ke snížení jejich prodeje, k celkovému zvýšení ceny kávy v hotelích, restauracích a cateringových službách a k poklesu kvality výrobků a služeb. To vše by údajně ohrožovalo značný počet přímých a nepřímých pracovních míst. Pokud však budeme mít na paměti hlavní předmět podnikání pražíren kávy a závěry týkající se účinků opatření na dodavatelský řetězec, tato tvrzení nelze uznat. Rovněž je třeba poznamenat, že celkový počet pracovních míst spojených s celosvětovým provozem jedné společnosti na výrobu pražené kávy nelze považovat za vhodný základ pro výpočet počtu pracovních míst, jež by byly ohroženy v důsledku uložení antidumpingových opatření.
(210)
Dva maloobchodníci tvrdili, že v Unii se nevyrábí dostatek nového kostního porcelánu a kostního porcelánu a že nemají jinou možnost než dovážet z ČLR. Se stejným tvrzením přišlo sdružení dovozců po poskytnutí informací. Především je třeba obecně poznamenat, že cílem antidumpingových opatření je znovu nastolit spravedlivý obchod, a nikoli zamezit dovoz. V tomto případě nelze úroveň opatření považovat za prohibitivní. Za druhé, při šetření bylo zjištěno, že tyto výrobky lze získat z několika zdrojů, včetně od výrobců v Unii. A konečně, výrobci v Unii mají výrobní kapacitu pro větší objem prodeje na trhu Unie a mohli by dále využít svého potenciálu, kdyby byla antidumpingová opatření s konečnou platností zavedena.
(211)
Jeden maloobchodník tvrdil, že opatření by mohla mít nepříznivý dopad na některé objekty, které slouží v odvětví cestovního ruchu. Toto tvrzení však nebylo podloženo věcnými informacemi. Rovněž váha dotyčných objektů v daném odvětví je jen omezená.
(212)
Jeden dovozce a jeden velkoobchodník tvrdili, že uložení opatření by vedlo k vertikální konsolidaci trhu ze strany některých velkých aktérů. Vzhledem k současnému počtu hráčů na trhu by to bylo v krátkodobém až střednědobém výhledu nepravděpodobné.
(213)
V návaznosti na otázky, které již byly řešeny v prozatímním nařízení, je třeba poznamenat, že některé strany shledaly, že nebyl dostatečně zohledněn zájem malých podniků, jako jsou maloobchodníci, distributoři a podniky, které se zabývají propagačními předměty. Toto tvrzení zopakovalo několik stran po poskytnutí konečných informací. Je třeba uznat, že celkově by mikropodniky a malé podniky mohly být citlivější na jakékoli zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel. Neexistuje však důkaz, že úroveň opatření bude mít významný nepříznivý vliv na ostatní zúčastněné hospodářské subjekty z řad malých a středních podniků. Toto tvrzení se proto definitivně zamítá.
(214)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu ostatních hospodářských odvětví, 212. až 217. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(215)
Přestože se na ně Komise obrátila, žádná ze stran přímo zastupujících zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(216)
Některé strany napadly závěr v 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o vyšší ceny. Podobná tvrzení se objevila po poskytnutí konečných informací.
(217)
V nepravděpodobném případě, že by se clo zcela přeneslo na spotřebitele, a za předpokladu, že úroveň dovozu a ceny zůstanou stejné, znamenala by antidumpingová cla dodatečné náklady na domácnost za rok ve výši necelého 1 EUR. Tento výpočet je založen na objemu a hodnotě dovozu v období šetření, na navrhované výši cla a na počtu domácností v Unii.
(218)
Tento účinek nelze považovat za dostatečný k vyvážení pozitivního dopadu na výrobní odvětví Unie plynoucího z omezení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR.
(219)
Jedna strana tvrdila, že v důsledku opatření by nastal nedostatek levnějšího stolního nádobí a náčiní. Toto tvrzení se zopakovalo po poskytnutí konečných informací. Toto tvrzení nelze přijmout, protože, jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie zásobuje všechny trhy (včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní).
(220)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu spotřebitelů (domácností), 218. až 226. bod prozatímního nařízení se potvrzují.
6.6. Závěr o zájmu Unie
(221)
S ohledem na výše uvedené se posouzení v prozatímním nařízení potvrzuje.
(222)
Potvrzují se proto 227. až 229. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(223)
Bylo namítnuto, že ziskové rozpětí použité k výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, je příliš velké. Tato námitka byla zamítnuta, jak je vysvětleno v oddíle 4.5.3.3.
(224)
Některé strany zpochybnily cílový zisk, který byl použit pro výpočet rozpětí újmy. O těchto připomínkách pojednává 135. až 142. bod odůvodnění. Na základě analýzy těchto připomínek byl učiněn závěr, že by měl být zachován cílový zisk ve výši 6 %.
(225)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se metodika popsaná v 230. až 234. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Konečná opatření
(226)
Vzhledem k závěrům o dumpingu, újmě, příčinné souvislosti a zájmu Unie a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. Je tudíž třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni dumpingových rozpětí.
(227)
Menší úpravy uvedené v 115. a 132. bodě odůvodnění vedly k mírně revidovaným rozpětím cenového podbízení, jak je zohledněno v níže uvedených rozpětích újmy. Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Sazba konečného cla (v %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, and Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobci
17,9
79,0
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
110,1
36,1
(228)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(229)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze II tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému na všechny ostatní vývozce.
(230)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo.
(231)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba neprodleně podat Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(232)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátní celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(233)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a uvedené v příloze I tohoto nařízení, mělo by se vážené průměrné clo uložené posledně jmenovaným společnostem vztahovat i na všechny nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení.
(234)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (poskytnutí konečných informací). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k poskytnutí konečných informací předložit připomínky.
(235)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
7.3. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(236)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejících z ČLR.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Společnosti uvedené v příloze I
17,9
Všechny ostatní společnosti
36,1
B999
3. Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR se uvolňují.
2. Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1072/2012 na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, brousků keramických nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba pocházejících z ČLR, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 17,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vývozcem nebo výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením; a
c)
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) No 412/2013 DU CONSEIL
du 13 mai 2013
instituant un droit antidumping définitif et portant perception définitive du droit provisoire institué sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine originaires de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1), et notamment son article 9,
vu la proposition présentée par la Commission européenne après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture
(1)
Par le règlement (UE) no 1072/2012 (2) (ci-après dénommé «règlement provisoire»), la Commission a institué un droit antidumping provisoire sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC» ou «pays concerné»).
(2)
La procédure a été ouverte le 16 février 2012 (3) à la suite d'une plainte déposée au nom de producteurs de l'Union (ci-après dénommés «plaignants»), qui représentent plus de 30 % de la production totale de l'Union d'articles en céramique pour la table ou la cuisine.
(3)
Comme indiqué au considérant (22) du règlement provisoire, l'enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er janvier 2011 et le 31 décembre 2011 (ci-après dénommée «période d'enquête» ou «PE»). L'examen des tendances pertinentes aux fins de l'évaluation du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 2008 à la fin de la période d'enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
1.2. Suite de la procédure
(4)
Après avoir été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il a été décidé d'instituer un droit antidumping provisoire (ci-après dénommées «conclusions provisoires»), plusieurs parties intéressées ont présenté des observations écrites exposant leur point de vue au sujet des conclusions provisoires. Celles qui l'ont demandé ont également eu la possibilité d'être entendues. Deux importateurs et un producteur-exportateur ont demandé et bénéficié d'auditions en présence du conseiller-auditeur de la direction générale du commerce.
(5)
La Commission a continué de rechercher et de vérifier toutes les informations jugées nécessaires à l'établissement de ses conclusions définitives. Les observations présentées oralement et par écrit par les parties intéressées ont été examinées, et les conclusions provisoires ont été, le cas échéant, modifiées en conséquence.
(6)
En outre, comme expliqué au considérant (55), une visite de vérification a été effectuée auprès d'un producteur thaïlandais, dont l'objectif était d'examiner si la Thaïlande convenait comme pays analogue approprié.
(7)
Par conséquent, toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l'institution d'un droit antidumping définitif sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine originaires de la RPC et la perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire (ci-après dénommées «conclusions définitives»). Un délai leur a également été accordé pour leur permettre de présenter leurs observations sur les conclusions définitives. La Chambre chinoise des produits de l'industrie légère et de l'artisanat (CCCLA) et un groupe d'importateurs ont demandé et bénéficié d'auditions en présence du conseiller-auditeur de la direction générale du commerce.
(8)
Les observations présentées par les parties intéressées ont été examinées et prises en considération, le cas échéant.
1.3. Échantillonnage
(9)
Après la communication des conclusions provisoires, plusieurs parties intéressées ont contesté l'échantillon de producteurs-exportateurs de la RPC, faisant valoir que l'échantillon n'était pas représentatif, car il reposait uniquement sur les volumes d'exportations les plus importants et omettait donc de prendre en compte d'autres facteurs caractérisant la diversité et la fragmentation de l'industrie de la céramique en RPC.
(10)
Conformément à l'article 17, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1225/2009 (ci-après dénommé «règlement de base»), la sélection des sociétés à inclure dans l'échantillon peut se limiter au plus grand volume d'exportations représentatif sur lequel l'enquête peut raisonnablement porter compte tenu du temps disponible. Au vu de la fragmentation de l'industrie, il a été jugé qu'une sélection fondée sur les volumes d'exportation permettrait de constituer un échantillon représentatif sur lequel l'enquête pourrait porter compte tenu du temps disponible. À cet égard, il convient néanmoins de noter que les sociétés sélectionnées sont situées dans trois régions différentes de la RPC et produisent une quantité importante du produit concerné en différents types de matériaux céramiques, par exemple en porcelaine et en grès, et produisent une grande variété de types de produits. En conséquence, cet argument ne saurait être accepté.
(11)
Un producteur-exportateur a fait valoir que l'utilisation de différentes méthodes pour déterminer la composition de l'échantillon de l'industrie de l'Union et d'importateurs, d'une part, et de l'échantillon de producteurs-exportateurs, d'autre part, constituait une discrimination et qu'il aurait été préférable d'utiliser les mêmes critères. L'utilisation de méthodes différentes est discriminatoire envers les producteurs-exportateurs et contraire au principe d'égalité de traitement.
(12)
La sélection d'un échantillon de producteurs-exportateurs ne sert qu'à enquêter sur l'existence de pratiques de dumping relatives au produit concerné en provenance de la RPC. À cet égard, il est essentiel de prendre en compte le volume maximal d'importations du produit concerné au cours de la période d'enquête. D'autre part, l'échantillon de producteurs de l'Union a été sélectionné afin de déterminer si l'industrie de l'Union subissait un préjudice important sur la base de nombreux indicateurs différents. En ce qui concerne les importateurs, les informations recueillies sont largement utilisées dans l'évaluation de l'intérêt de l'Union. Il s'ensuit que, pour les importateurs et les producteurs de l'Union, il est important de recueillir des informations auprès d'un éventail de sociétés actives, par exemple, dans différents segments de produits. Étant donné que la sélection des sociétés à inclure dans les échantillons est basée sur des logiques différentes pour les producteurs de l'Union et les importateurs, d'une part, et les producteurs-exportateurs, d'autre part, ceux-ci ne se trouvent pas dans une situation similaire. Par conséquent, ni le principe de non-discrimination, ni l'égalité de traitement ne nécessitent l'utilisation d'une méthode identique pour la sélection des échantillons respectifs. Il s'ensuit que l'affirmation susmentionnée est tout à fait injustifiée et dès lors rejetée.
(13)
En outre, un producteur-exportateur a maintenu sa demande, visée au considérant (8) du règlement provisoire, selon laquelle il aurait dû être inclus dans l'échantillon. La société n'a toutefois présenté aucun nouvel argument justifiant son inclusion dans l'échantillon. Par conséquent, et compte tenu des conclusions énoncées au considérant (10), les conclusions du considérant (9) du règlement provisoire sont confirmées.
(14)
Le même producteur-exportateur non retenu dans l'échantillon a affirmé qu'il n'a pas eu suffisamment de temps pour présenter ses observations sur les conclusions définitives et que les informations communiquées étaient par ailleurs insuffisantes, car elles ne mentionnaient pas, par exemple, de chiffres pour les quotas, les prix de vente, les ajustements, etc. En conséquence, ses droits de la défense n'auraient pas été respectés.
(15)
Conformément à l'article 20, paragraphe 5, du règlement de base, toute partie intéressée doit bénéficier d'un délai d'au moins dix jours pour présenter ses observations sur les conclusions définitives. Celles-ci ont été communiquées par courrier électronique le 25 février 2013 au producteur-exportateur en question, qui s'est vu accorder un délai allant jusqu'au 8 mars 2013, soit onze jours, pour présenter des observations. Elles lui ont aussi été envoyées par courrier recommandé le jour suivant. Il s'ensuit que la partie concernée a bénéficié d'un délai suffisant pour présenter des observations; dès lors, cette demande doit être rejetée. À cet égard, il convient de noter également que les observations formulées par la partie en question ont été fournies dans le délai fixé et qu'aucune prorogation du délai n'a été demandée. En outre, en tenant dûment compte de l'obligation de protéger les données confidentielles, la Commission a divulgué tous les faits et considérations essentiels sur la base desquels elle avait l'intention de proposer l'institution de mesures définitives. Plus particulièrement, le respect des droits de la défense n'exige pas que les chiffres de vente d'une société ou les droits accordés à des sociétés figurant dans l'échantillon, utilisés aux fins de la détermination des marges de dumping individuelles, soient communiqués à une partie pour laquelle aucune marge individuelle n'est calculée.
(16)
Il résulte de ce qui précède que l'affirmation selon laquelle les droits de la défense n'auraient pas été respectés est dénuée de fondement et doit donc être rejetée.
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Introduction
(17)
Comme indiqué au considérant (24) et aux considérants (56) et (57) du règlement provisoire, la définition provisoire du produit concerné comprend les articles en céramique pour la table et la cuisine, à l'exclusion des couteaux en céramique (ci-après dénommé «produit concerné»), relevant actuellement des codes NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 et ex 6912 00 90, et originaires de la RPC.
2.2. Demandes
(18)
Après la communication des conclusions provisoires, aucune partie n'a contesté le fait que les couteaux (de cuisine) en céramique étaient fondamentalement différents des autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine, en raison de différences dans les caractéristiques physiques, les processus de production et les utilisations finales. Toutes les observations formulées par les parties ayant été analysées, la demande visant à exclure les couteaux en céramique de la définition du produit concerné par la présente enquête est définitivement acceptée.
(19)
Après la publication des mesures provisoires, plusieurs parties ont affirmé que certains moulins à condiments et à épices en céramique, ainsi que leurs pièces de broyage en céramique, devaient être exclus de la définition du produit.
(20)
Cet argument repose sur l'affirmation selon laquelle ces moulins, du fait de leurs spécificités, ne pourraient pas être considérés comme faisant partie du même produit que les autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine. Ces moulins contiennent généralement une matière céramique principalement composée d'alumine pour la plaquette de broyage, laquelle n'est pas utilisée pour les articles «standard» tels que les tasses ou les assiettes, et pour laquelle la cuisson est effectuée à des températures plus élevées. Leur degré d'interchangeabilité avec les grandes catégories de produit faisant l'objet de l'enquête serait limité. Cette observation s'appliquerait également aux mécanismes de broyage en céramique sans boîtier qui sont normalement déclarés sous les codes susmentionnés.
(21)
L'enquête a montré que l'élément en céramique de ces broyeurs ne représentait normalement qu'une petite partie du moulin. En outre, l'enquête a montré que les moulins possédant une plaquette de broyage en céramique, y compris leurs pièces de broyage en céramique, n'avaient pas les mêmes caractéristiques physiques et utilisations de base que les articles en céramique pour la table et la cuisine. La forme, la solidité et la conception des pièces de broyage en céramique sont différentes de celles des articles en céramique pour la table et la cuisine.
(22)
Certaines parties ont fait valoir que les moulins en question devaient être exclus de la définition du produit au motif qu'ils présentent les mêmes caractéristiques physiques, la même conception industrielle et la même utilisation finale que les moulins possédant des mécanismes de broyage en métal, et que lorsqu'ils sont inclus dans certains ensembles de moulins, ils sont normalement classés sous la position tarifaire 8210. Elles ont également affirmé que les éléments en céramique représentaient généralement, dans ces cas, jusqu'à 2 % de la valeur du produit. Néanmoins, compte tenu des nombreuses possibilités de classement des moulins et des ensembles de moulins, l'enquête n'a pu retenir ces arguments afin de déterminer si les moulins en céramique devaient être exclus de la définition du produit concerné par la présente enquête.
(23)
Plusieurs parties ont soutenu que les moulins en question devaient être exclus de la définition du produit au motif qu'il serait nécessaire d'utiliser des plaquettes de broyage en céramique, plutôt qu'en métal, avec certains moulins, notamment les moulins à sel, étant donné que le sel corrode les broyeurs en métal. Toutefois, l'enquête a montré que les moulins à sel n'utilisaient pas nécessairement des mécanismes de broyage en céramique.
(24)
Sur la base des considérations exposées aux considérants ci-dessus, l'enquête a conclu que les moulins à condiments et épices possédant des éléments de broyage en céramique étaient fondamentalement différents des autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine, en raison de différences dans les caractéristiques physiques et l'utilisation de base du matériau céramique utilisé pour concevoir les pièces de travail. Par conséquent, la demande visant à les exclure, y compris les mécanismes de broyage en céramique autonomes et leurs pièces, de la définition du produit concerné par la présente enquête est acceptée.
(25)
Après la publication des mesures provisoires, certaines parties ont fait valoir que les aiguiseurs de couteaux en céramique devaient être exclus de la définition du produit en raison de différences dans les processus de production et dans l'utilisation finale, et parce que ces articles ne sont pas destinés à des denrées alimentaires en raison de leur conception et de leurs caractéristiques physiques spécifiques. L'enquête a confirmé ces éléments. Dès lors, la demande visant à les exclure de la définition du produit concerné par la présente enquête est acceptée.
(26)
Dans le même esprit, l'enquête a également cherché à déterminer si les éplucheurs en céramique devaient être exclus de la définition du produit. En effet, l'enquête a confirmé que les éplucheurs en céramique étaient également fondamentalement différents des autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine en raison de différences dans la conception et les caractéristiques physiques (forme et solidité) du matériau céramique utilisé pour les pièces de travail, ainsi que dans leurs processus de production et leur utilisation finale. Il convient donc d'exclure également les éplucheurs en céramique de la définition du produit concerné par la présente enquête.
(27)
Après la publication des mesures provisoires, une partie a également affirmé que les pierres à pizza en céramique de cordiérite devaient être exclues de la définition du produit en raison de leurs propriétés physiques (forme et dureté), de leur conception industrielle et de leur utilisation différentes. La céramique de cordiérite est un type de silicate d'alumine et de magnésium qui possède des propriétés spécifiques, notamment une excellente résistance aux chocs thermiques. L'enquête a confirmé que les pierres à pizza en céramique de cordiérite ont les mêmes propriétés physiques (forme et dureté), la même conception industrielle et la même utilisation que les briques pour les fourneaux ou les fours. Par conséquent, elles sont différentes des autres articles en céramique pour la table et la cuisine. Après notification des conclusions définitives, les plaignants ont insisté sur la similarité entre les pierres à pizza en céramique de cordiérite et les autres produits couverts par la procédure. Toutefois, ils n'ont pu démontrer que les pierres à pizza en céramique de cordiérite présentent les mêmes caractéristiques physiques essentielles et sont destinées aux mêmes utilisations finales. Dès lors, la demande visant à les exclure de la définition du produit concerné par la présente enquête est acceptée.
(28)
Après la publication des mesures provisoires, une association néerlandaise a affirmé que les articles en céramique pour la table et la cuisine utilisés comme produits promotionnels devaient être exclus de la définition du produit au motif qu'ils ne sont pas vendus pour être utilisés comme article pour la table ou la cuisine, qu'ils dynamisent le secteur de la vente au détail, qu'ils sont très appréciés par les consommateurs et que seuls les producteurs de la RPC peuvent offrir les quantités nécessaires dans un délai court. La demande visant à exclure les articles en céramique pour la table et la cuisine utilisés comme produits promotionnels de la définition du produit concerné par la présente enquête ne peut cependant être acceptée parce que leurs caractéristiques physiques, leurs processus de production et leur utilisation finale sont les mêmes que celles des autres types d'articles en céramique pour la table et la cuisine.
(29)
Après la publication des mesures provisoires et, une fois encore, après la notification des conclusions définitives, un importateur et grossiste allemand et un producteur-exportateur chinois ayant coopéré ont affirmé que les produits en grès à revêtement spécial de type utilisé pour l'impression par sublimation et pour lesquels le revêtement de la sublimation est amovible par grattage mécanique devaient être exclus de la définition du produit au motif qu'il s'agit de produits semi-finis pour lesquels le façonnage est effectué dans l'Union via des canaux spécifiques, que la perception des consommateurs est différente, que la valeur du revêtement de sublimation est supérieure à la valeur des articles en céramique sans revêtement et qu'il n'y a pas de producteurs de ce type de produits dans l'Union. L'enquête a révélé que le produit était visiblement identique à d'autres articles de tables non-sublimés et qu'il était donc difficile, voire impossible, de les distinguer. L'enquête a également montré que ces produits avaient normalement la même utilisation finale que d'autres types d'articles en céramique pour la table. Il a également été constaté que plusieurs producteurs de l'Union fabriquaient ce type d'article et que les produits fabriqués dans l'Union et les produits importés étaient en concurrence directe. Compte tenu de ce qui précède, la demande visant à exclure les marchandises en grès à revêtement spécial de type utilisé pour l'impression par sublimation est rejetée.
(30)
Après la publication des mesures provisoires et, une fois encore, après la notification des conclusions définitives, l'importateur qui avait demandé l'exclusion des articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification de la définition du produit a affirmé que l'analyse provisoire de la Commission à cet égard était faussée parce qu'elle ignorait l'existence de segments de marché, les différences de qualité entre les différents types d'articles pour la table, la nature luxueuse et plus fragile des articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification, ainsi que l'interchangeabilité limitée en raison de la perception par les consommateurs. Il a également affirmé que les articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification pouvaient même être utilisés pour la décoration.
(31)
En ce qui concerne les allégations concernant les différences de qualité entre les différents types d'articles pour la table, et la nature luxueuse et plus fragile des articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification, ces caractéristiques ne sont pas spécifiques aux articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification. Par ailleurs, en ce qui concerne l'interchangeabilité limitée en raison de la perception par les consommateurs, le requérant n'a présenté aucun nouvel argument qui changerait la conclusion du considérant (45) du règlement provisoire selon laquelle le consommateur moyen ne fait pas de différence entre les articles figuratifs pour la table décorés à la main avant vitrification et d'autres types d'articles pour la table. Enfin, la Commission avait analysé l'existence de segments de marché dans les considérants (157) et (158) du règlement provisoire. Ces arguments ne peuvent donc pas infirmer les conclusions du considérant (45) du règlement provisoire.
(32)
L'affirmation présentée au considérant (50) du règlement provisoire a été développée davantage après l'institution des mesures provisoires. Ces allégations ont été réitérées après la notification des conclusions définitives. L'importateur ayant des installations de production en RPC a fait valoir que les articles pour la cuisine et la table qui sont entièrement vitrifiés et/ou émaillés sur 100 % de leur surface à l'exception de la base ou d'une partie de celle-ci et dont 100 % de la surface vitrifiée/émaillée est d'une couleur autre que blanche devaient être exclus de la définition du produit. Cette allégation a été dûment analysée et l'enquête a montré que les caractéristiques physiques, les processus de production et les utilisations finales de ces produits étaient identiques à ceux d'autres articles vitrifiés et/ou émaillés en céramique pour la table et la cuisine. L'allégation est donc définitivement rejetée.
(33)
La CCCLA a insisté pour que la porcelaine fine à base d'os soit exclue de la définition du produit concerné par l'enquête au motif qu'il s'agit d'un produit de luxe fragile à faible résistance mécanique. Elle a également contesté le fait que ce produit était résistant aux éclats. Cependant, il convient de noter que la CCCLA avait elle-même précédemment déclaré que la porcelaine fine à base d'os offrait une résistance mécanique et aux éclats élevée. Ces déclarations contradictoires ont nui considérablement aux affirmations de la CCCLA. En tout état de cause, les arguments avancés ne modifient pas les conclusions résumées au considérant (28) du règlement provisoire. Par conséquent, la demande concernant l'exclusion de la porcelaine fine à base d'os de la définition du produit est définitivement rejetée.
(34)
La même partie a répété que la porcelaine durable devait être exclue de la définition du produit concerné par la présente enquête. Elle a fait valoir que la déclaration selon laquelle la porcelaine durable ne possédait pas de caractéristiques spécifiques incontestées n'était pas vraie et que cette porcelaine était très robuste en raison d'une teneur en aluminium d'argile de plus de 24 %, elle a ensuite contesté la capacité de l'Union de fabriquer ce produit. Cependant, les différentes observations relatives à la porcelaine durable sont contradictoires en ce qui concerne, par exemple, la proportion de matières premières et la teneur en poudre d'alumine. En outre, il n'a pas été contesté que la porcelaine durable était également fabriquée dans l'Union et que les producteurs de la RPC fabriquaient de la porcelaine durable en concurrence directe avec la porcelaine durable produite dans l'Union ainsi qu'avec d'autres produits concernés par l'enquête. La demande d'exclusion de la porcelaine durable est donc définitivement rejetée.
(35)
Tous les types d'articles en céramique pour la table et la cuisine peuvent être considérés comme des types différents du même produit. Dès lors, l'affirmation formulée après la notification des conclusions provisoires et réitérée après la notification des conclusions définitives selon laquelle l'enquête couvre une large gamme de produits similaires - si bien qu'il serait nécessaire d'effectuer des analyses distinctes concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l'intérêt de l'Union pour chaque segment de produits - s'avère infondée. Une partie qui a affirmé que la définition du produit était trop large a présenté une comparaison de produits avec différents niveaux de décoration, mais ses déclarations relatives à l'utilisation finale (pour le jardin et les enfants dans un cas, pour la décoration dans l'autre cas) sont discutables, étant donné qu'il n'existe pas de démarcation claire entre les produits. De plus, ces déclarations peuvent être considérées davantage comme une confirmation de l'observation formulée au considérant (55) du règlement provisoire. Il convient également de noter qu'un importateur ayant des installations de production en RPC a fait valoir que plus de 99 % des articles en céramique pour la table et la cuisine vendus dans l'Union étaient principalement ou exclusivement blancs. Certaines parties ont contesté le considérant (58) du règlement provisoire au motif que dans le cadre de l'enquête, les institutions n'ont mené aucun test pour vérifier si certaines marchandises n'étaient pas adaptées au libre-échange dans l'Union. Toutefois, ce fait ne porte pas atteinte à la conclusion énoncée dans le considérant (63) du règlement provisoire.
2.3. Conclusion
(36)
Compte tenu de ce qui précède, la définition du produit comprend définitivement les articles en céramique pour la table et la cuisine, à l'exclusion des couteaux en céramique, des moulins à condiments et à épices en céramique ainsi que leurs éléments de broyage en céramique, des éplucheurs en céramique, des aiguiseurs à couteaux en céramique et des pierres à pizza en céramique de cordiérite des types utilisés pour la cuisson de pizzas ou de pains, originaires de la RPC, relevant actuellement des codes NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 et ex 6912 00 90.
(37)
En l'absence d'autres observations relatives au produit concerné et au produit similaire, toutes les autres déterminations figurant aux considérants (24) à (63) du règlement provisoire sont confirmées.
3. DUMPING
3.1. Statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché
(38)
Après notification des conclusions provisoires, un producteur-exportateur, un producteur de l'Union et un importateur ont fait valoir que la décision relative à la demande de statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché avait été prise hors délai, c'est-à-dire après la période de trois mois prévue à l'article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base et que l'enquête devait donc être close sans institution de mesures antidumping. Cette demande avait déjà été formulée au stade provisoire et rejetée par la Commission aux considérants (72) et (73) du règlement provisoire. Après notification des conclusions définitives, cinq autres producteurs-exportateurs ont présenté une demande similaire. Pour étayer leur demande, ils se sont appuyés sur les arrêts de la Cour de Justice dans les affaires Brosmann et Aokang Shoes (4).
(39)
Il est tout d'abord rappelé que les affaires Brosmann et Aokang Shoes ne sont pas pertinentes pour apprécier la légalité de la décision relative au statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché dans la présente enquête, étant donné que ces affaires concernaient a contrario des situations où aucune évaluation n'avait été réalisée par rapport à ce statut.
(40)
En outre, les affaires Brosmann et Aokang Shoes ne sont pas non plus pertinentes en l'espèce, puisque le règlement de base a entre-temps été modifié (5). L'article 2, paragraphe 7, du règlement de base, tel que modifié, dispose que la Commission doit uniquement se prononcer sur le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché dans le cas de sociétés figurant dans un échantillon tiré conformément aux dispositions de l'article 17 du règlement de base et que cette décision doit être prise dans un délai de sept mois ou un délai qui n'excède pas, en tout état de cause, huit mois à compter de l'ouverture de l'enquête. Cette modification est applicable à toutes les enquêtes nouvelles ou en cours à compter du 15 décembre 2012, y compris donc l'enquête présente.
(41)
En tout état de cause, l'interprétation de la jurisprudence selon laquelle il n'y a pas eu d'infraction en soi du droit à une détermination du statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché, nonobstant le fait que le délai de trois mois n'a pas été respecté, doit être acceptée. Par conséquent, la conclusion du considérant (73) du règlement provisoire est maintenue.
(42)
En raison du nombre élevé de demandes d'octroi du statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché et de la nécessité, dans ces conditions, d'effectuer de nombreuses visites de vérification pour examiner ces demandes, la décision n'a pas été prise dans le délai de sept mois. Cependant, les décisions ont été prises dans les huit mois à compter de la date d'ouverture de l'enquête, comme le requiert le règlement de base tel que modifié par le règlement 1168/2012. L'allégation selon laquelle un droit en la matière a été levé avec effet rétroactif n'est pas justifiée, comme expliqué ci-dessus.
(43)
Compte tenu de ce qui précède, la demande visant à clore l'enquête antidumping sans instituer de mesures antidumping, en raison de l'absence de décision à cet effet dans les trois mois, est rejetée.
(44)
Par ailleurs, un producteur-exportateur qui n'a pas été retenu dans l'échantillon et qui n'a pas réussi à démontrer qu'il disposait d'un jeu unique et clair de documents comptables faisant l'objet d'un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales et dont la demande de statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché avait donc été rejetée, a maintenu l'affirmation selon laquelle les prétendues erreurs comptables sur la base desquelles sa demande avait été refusée n'étaient pas significatives et que, par conséquent, la décision de refuser l'octroi du statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché était disproportionnée et contraire au principe de proportionnalité. Après notification des conclusions définitives, ce producteur-exportateur a maintenu ses conclusions, mais n'a avancé aucun nouvel argument.
(45)
Les arguments concernant la sévérité avec laquelle les documents comptables ont été jugés sont globalement identiques à ceux formulés lors de l'enquête sur le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché et ont été réfutés par la Commission avant la décision prise en la matière. Néanmoins, en ce qui concerne l'argument selon lequel le refus d'accorder le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché viole le principe de proportionnalité, il convient de rappeler que les critères énoncés à l'article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base sont cumulatifs et, à moins qu'ils ne soient tous remplis, ce statut ne peut être légalement accordé. En outre, étant donné que la charge de la preuve incombe à la société requérant le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché et que la société n'a pas réussi à démontrer qu'elle disposait d'un seul et unique jeu de comptes, la Commission n'avait d'autre possibilité que de refuser l'octroi de ce statut. Par conséquent, la décision de refuser l'octroi de ce statut ne peut être considérée comme une violation du principe de proportionnalité. En tout état de cause, conformément à l'article 2, paragraphe 7, point d), du règlement de base, tel que modifié par le règlement no 1168/2012 (6), lorsque la Commission a limité son examen au moyen d'un échantillonnage, la prise d'une décision sur le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché doit se limiter aux parties incluses dans l'échantillon.
3.2. Traitement individuel (TI)
(46)
Même si seize producteurs-exportateurs ont demandé un traitement individuel, il est rappelé que seules les demandes reçues de la part des sociétés retenues dans l'échantillon ont été examinées conformément à l'article 9, paragraphe 6, du règlement de base et ont été acceptées par la suite. Parmi les onze producteurs-exportateurs restants, sept ont demandé un examen individuel.
(47)
Conformément à l'article 9, paragraphes 5 et 6, du règlement de base, des droits individuels doivent être appliqués aux importations en provenance des exportateurs ou des producteurs qui bénéficient d'un examen individuel, conformément à l'article 17, paragraphe 3, du règlement de base. En conséquence, les quatre sociétés qui ont demandé un traitement individuel, mais pas d'examen individuel, n'ont pas pu bénéficier d'un droit individuel.
(48)
Un producteur-exportateur a fait valoir qu'il avait présenté toutes les informations nécessaires dans les délais impartis et que sa demande de traitement individuel aurait dû être examinée et une marge individuelle établie conformément à l'arrêt de la Cour dans l'affaire Brosmann (7).
(49)
Cet argument ne peut être accepté. Comme la société en question ne figurait pas incluse dans l'échantillon, sa demande de traitement individuel ne pouvait être évaluée que dans le cadre d'un examen individuel, à supposer qu'un tel examen ne soit effectué conformément à l'article 17, paragraphe 3, du règlement de base.
(50)
En l'absence de tout autre commentaire concernant le traitement individuel, les considérants (79) à (81) du règlement provisoire sont confirmés.
3.3. Examen individuel
(51)
Des demandes d'examen individuel conformément à l'article 17, paragraphe 3, du règlement de base ont été présentées par sept producteurs-exportateurs, regroupant dix entités légales. Comme expliqué aux considérants (82) et (83) du règlement provisoire, aucune décision n'a été prise en ce qui concerne ces demandes au stade des mesures provisoires.
(52)
Le 21 décembre 2012, les producteurs-exportateurs ont été informés que leurs demandes d'examens individuels ne pouvaient être acceptées, étant donné qu'elles auraient indûment compliqué la tâche et empêché d'achever l'enquête en temps utile.
(53)
Un producteur-exportateur a fait valoir que, conformément à l'article 17, paragraphe 3, du règlement de base, un examen individuel était un droit légal et que le refus de la Commission d'examiner individuellement les demandes était injustifié puisque, vu les ressources de la Commission, ni le nombre de sociétés, ni l'examen requis ne compliquait indûment la tâche ou empêchait d'achever l'enquête en temps utile. Après notification des conclusions définitives, cet argument a été réitéré, mais aucun autre argument n'a été avancé.
(54)
La décision d'accepter ou non des examens individuels est prise au cas par cas, en tenant compte du nombre de demandes présentées et du temps disponible pour examiner ces demandes. Dans le cas présent, il convient de rappeler que la Commission était légalement tenue de procéder à des examens du statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché auprès de seize entités légales dans la RPC, y compris des sociétés non retenues dans l'échantillon. Compte tenu des contraintes de temps imposées par la procédure juridique, aucun examen individuel n'a pu être réalisé avant les conclusions provisoires. Compte tenu du peu de temps restant pour la suite, du nombre de demandes reçues et des ressources limitées dont disposent les services de la Commission chargés des enquêtes antidumping, il a été conclu que la réalisation d'examens individuels compliquerait indûment la tâche de la Commission dans ce cas.
3.4. Valeur normale
3.4.1. Choix du pays analogue
(55)
Après l'institution des mesures provisoires, le choix d'un pays analogue approprié a fait l'objet d'un examen approfondi. Dans ce contexte, une visite de vérification a été effectuée dans les locaux du producteur-exportateur thaïlandais qui avait soumis une réponse au questionnaire, comme indiqué au considérant (87) du règlement provisoire. Après avoir examiné et vérifié les informations fournies par le producteur thaïlandais ayant coopéré, il a cependant été conclu que le producteur thaïlandais ne pouvait pas fournir des données à un niveau de détail suffisant concernant les types de produits vendus sur le marché intérieur. Par conséquent, l'enquête a montré qu'il convenait d'utiliser le Brésil comme pays analogue le plus approprié.
(56)
Néanmoins, les informations provenant de Thaïlande ont permis d'étayer certains des éléments constatés au Brésil, notamment le niveau de la différence de prix entre les produits de marque et ceux sans marque (voir le considérant (91)).
(57)
À la suite de la notification des conclusions définitives, une association professionnelle s'est manifestée et a contesté le choix du Brésil comme pays analogue approprié. Elle arguait, en substance, que la seule raison ayant présidé au choix du Brésil semblait reposer sur le fait qu'aucun autre pays n'était approprié. Cet argument ne peut être accepté. Il ressort clairement des considérants (84) à (88) du règlement provisoire que le Brésil a été considéré comme un pays analogue approprié sur la base de la situation factuelle de son marché intérieur. Le fait que la Commission ait continué, après l'institution des mesures provisoires, à examiner d'autres pays analogues potentiels ne permet pas de conclure que le Brésil n'est pas un choix pertinent.
(58)
Compte tenu de ce qui précède et en l'absence de tout autre commentaire de fond concernant le choix du Brésil comme pays analogue approprié, les considérants (84) à (88) du règlement provisoire sont confirmés.
3.4.2. Détermination de la valeur normale
(59)
Après la communication des conclusions provisoires, plusieurs parties intéressées ont affirmé que la détermination de la valeur normale était faussée dans la mesure où elle n'avait apparemment pas été déterminée pour les ventes de produits similaires au Brésil, entraînant par conséquent des résultats faussés et inéquitables, en particulier pour les produits en grès et d'autres types de produits qui n'étaient ni fabriqués, ni vendus dans le pays analogue. Certains producteurs-exportateurs ont également fait valoir que la méthode utilisée pour déterminer la valeur normale construite, visée au considérant (94) du règlement provisoire, n'avait pas été communiquée de manière adéquate.
(60)
Les observations reçues après la communication des conclusions provisoires montrent que la méthode utilisée pour déterminer la valeur normale n'était pas entièrement claire pour certaines parties intéressées. Afin de répondre à ces observations, il est en outre expliqué que la méthode utilisée pour déterminer la valeur normale était la suivante.
(61)
Étant donné que toutes les demandes de statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché sont rejetées, la valeur normale pour tous les producteurs-exportateurs chinois de l'échantillon a été établie sur la base des informations communiquées par le producteur dans le pays analogue, conformément à l'article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
(62)
Conformément à l'article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a d'abord examiné si les ventes du produit similaire au Brésil à des acheteurs indépendants étaient représentatives. Les ventes du produit similaire par le producteur brésilien ayant coopéré à l'enquête ont été jugées comme effectuées dans des quantités représentatives sur le marché brésilien par rapport au produit concerné exporté vers l'Union par les producteurs-exportateurs inclus dans l'échantillon. À cet égard, il est rappelé que conformément à l'article 1, paragraphe 4, du règlement de base, on entend par «produit similaire» un produit identique, c'est-à-dire semblable à tous égards au produit considéré, ou, en l'absence d'un tel produit, un autre produit qui, bien qu'il ne lui soit pas semblable à tous égards, présente des caractéristiques ressemblant étroitement à celles du produit considéré.
(63)
La Commission a examiné par la suite si ces ventes pouvaient être considérées comme ayant eu lieu au cours d'opérations commerciales normales, en vertu de l'article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Pour ce faire, elle a déterminé la proportion de ventes bénéficiaires à des clients indépendants. Les opérations de vente ont été jugées bénéficiaires lorsque le prix unitaire était égal ou supérieur au coût de production. Le coût de production du producteur brésilien ayant coopéré a donc été déterminé.
(64)
Cet examen a montré que pour tous les types de produits, plus de 80 % du volume des ventes sur le marché intérieur étaient réalisés à des prix supérieurs au coût unitaire et que le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût unitaire de production.
(65)
En conséquence, la valeur normale par type de produit a été établie en calculant la moyenne pondérée des prix intérieurs réels de toutes les ventes, indépendamment du fait que ces ventes aient été bénéficiaires ou non. Il s'ensuit que, contrairement à ce qui a été indiqué au considérant (94) du règlement provisoire, aucune valeur normale construite n'a été établie pour les ventes non bénéficiaires.
3.4.3. Prix à l'exportation
(66)
En l'absence d'observations concernant les prix à l'exportation, le considérant (95) du règlement provisoire est confirmé.
3.4.4. Comparaison
(67)
À la suite de la communication des conclusions provisoires, plusieurs parties intéressées ont affirmé que, généralement, la méthode utilisée pour comparer la valeur normale et le prix à l'exportation était erronée car elle ne comparait pas des produits similaires et que la base sur laquelle des ajustements ont été réalisés n'était pas suffisamment expliquée. Plus particulièrement, un producteur-exportateur a fait valoir que pour les produits en grès qui n'étaient ni fabriqués, ni vendus par le producteur analogue, la Commission aurait dû comparer le prix à l'exportation avec le prix intérieur de la faïence, dûment ajusté, plutôt que de construire une valeur normale. En outre, plusieurs producteurs-exportateurs ont fait valoir que pour plusieurs autres types de produits qui étaient fabriqués et vendus par des producteurs-exportateurs, une comparaison entre le prix à l'exportation et un prix moyen par kilo pour un type de produit générique vendu au Brésil, reposant uniquement sur le type de matériau céramique utilisé, avait conduit inévitablement à une comparaison entre des produits qui n'étaient pas similaires et avait donc donné un résultat erroné. En outre, un producteur-exportateur a affirmé que l'ajustement au titre de la valorisation liée aux marques conformément à l'article 2, paragraphe 10, point k), était sous-estimé, tandis qu'un autre a affirmé que le niveau de cet ajustement n'était pas fondé sur des données fiables ou motivées et n'était donc pas justifié. Le même producteur-exportateur a également fait valoir que ses prix à l'exportation devaient être corrigés au titre de différences de quantités vendues à des stades commerciaux différents. Enfin, plusieurs parties intéressées ont affirmé que la méthode utilisée pour procéder à des ajustements au titre de différences dans les caractéristiques physiques n'était pas fondée et que les données ayant fait l'objet de ces ajustements n'étaient pas clairement définies.
(68)
Compte tenu des observations reçues, la méthode utilisée pour la comparaison des prix et les ajustements aux fins de la comparabilité des prix, conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base, a été révisée. Plus particulièrement, pour les produits qui, au stade provisoire, ont été comparés sur la base du prix moyen par kilo pour un produit générique reposant uniquement sur le matériau céramique utilisé, la comparaison a été effectuée avec le produit le plus ressemblant (voir le considérant (77)), ce qui a permis d'améliorer la précision et l'équité de la comparaison des prix.
(69)
La valeur normale et le prix à l'exportation ont été comparés sur une base départ usine. Les marges de dumping ont été établies en comparant les prix départ usine individuels des exportateurs figurant dans l'échantillon aux prix de vente intérieurs du producteur analogue du produit similaire. Cependant, certaines opérations d'exportation concernaient des types de produits atypiques, comme des ronds de serviettes, des porte-couteaux ou des supports de théière, pour lesquels il n'était pas possible de garantir une comparaison équitable. Par conséquent, en tenant également compte du fait que ces opérations étaient négligeables car, dans l'ensemble, elles ne représentaient que moins de 0,5 % du volume des exportations, elles ont été exclues.
(70)
Aux fins d'une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l'exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d'ajustements, des différences affectant les prix et la comparabilité des prix, conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements ont été effectués, le cas échéant, pour tenir compte du stade commercial, des différences dans les caractéristiques physiques et d'autres facteurs influant sur la comparabilité des prix, notamment la valorisation liée aux marques.
(71)
Premièrement, il a été examiné si un ajustement au titre de l'article 2, paragraphe 10, point a), du règlement de base était justifié par rapport aux différences de caractéristiques physiques.
(72)
Dans les cas où la valeur normale a été déterminée sur la base du produit le plus ressemblant (voir le considérant (68)), un ajustement a été réalisé au titre de différences dans les caractéristiques physiques, afin de garantir une comparabilité des prix équitable entre les produits similaires.
(73)
En ce qui concerne les produits en grès, leur prix à l'exportation a été comparé aux prix de vente intérieurs du produit le plus ressemblant fabriqué et vendu dans le pays analogue, à savoir le prix de vente, tel que majoré de 5 %, des produits fabriqués en faïence plutôt qu'en grès, mais identiques à tous les autres égards, afin de rendre compte de la différence de prix entre le grès et la faïence.
(74)
Un producteur-exportateur affirme que les coûts de production et le prix de vente au détail des produits en faïence sont supérieurs à celui des articles en grès. En conséquence, le prix à l'exportation de ses produits en grès aurait dû être revu à la baisse plutôt que majoré. À l'appui de cette allégation, il se fonde, en substance, sur ses propres estimations des coûts de production d'articles en faïence ou en grès et sur un extrait d'une liste des prix de détail d'articles en faïence ou en grès.
(75)
Ces informations, qui ont été fournies à un stade très tardif de la procédure et seulement après la notification des conclusions définitives, contrastent de manière flagrante avec les informations qui ont été communiquées à la Commission par d'autres parties intéressées tout au long de l'enquête, à savoir le plaignant, l'industrie de l'Union et le producteur du pays analogue. Toutes ces parties ont indiqué que les articles en grès présentent une qualité supérieure, c'est-à-dire plus durable, à celle des articles en faïence et qu'ils sont plus chers à fabriquer, étant donné que les articles en grès sont en fait fabriqués à partir d'argile cuite à haute température et les articles en faïence à partir d'argile cuite à basse température. Par conséquent, les articles en grès peuvent en général être vendus à un prix plus élevé. Ces considérations ont été confirmées par les informations disponibles publiquement sur le marché.
(76)
Il convient en outre de noter que le producteur-exportateur en question ne produit pas lui-même d'articles en faïence et n'a ainsi fourni qu'une estimation de leurs coûts de production. En outre, la liste de prix présentée ne démontre pas de manière concluante que les articles en faïence sont généralement plus coûteux que les articles en grès. Par conséquent, les éléments fournis ne sont pas de nature à établir que l'ajustement opéré pour comparer de manière équitable la valeur normale et le prix à l'exportation des articles en grès sont erronés et l'argument est par conséquent rejeté.
(77)
En ce qui concerne d'autres types de produits pour lesquels la comparaison au stade provisoire reposait uniquement sur le prix moyen par kilo et le matériau céramique utilisé, la Commission a effectué une analyse approfondie des types de produit concernés et a comparé les prix à l'exportation avec le type de produit le plus ressemblant fabriqué et vendu dans le pays analogue. Lorsqu'une seule caractéristique physique mineure était différente, par exemple le type de vitrage ou de décoration, alors que toutes les autres caractéristiques de base du type de produit étaient identiques, le prix de vente du type de produit le plus ressemblant a été ajusté en fonction de la différence de prix constatée pour la différence de caractéristique physique. Pour d'autres types de produits, lorsque plus d'une caractéristique physique était différente, le prix à l'exportation a été comparé au prix de vente moyen du produit le plus ressemblant. Pour ces types de produits, le produit le plus ressemblant partageait plusieurs ou l'ensemble des caractéristiques physiques de base suivantes: matériau céramique, type d'article, forme de base, décoration et vitrage.
(78)
Deux producteurs-exportateurs figurant dans l'échantillon ont demandé que, comme pour les ajustements opérés dans les cas où une seule caractéristique physique mineure était différente, un ajustement soit également effectué dans le cas où plus d'une caractéristique physique du produit le plus ressemblant différait.
(79)
Il est rappelé que dans le cas où une seule caractéristique physique mineure différait, le prix de vente du produit le plus ressemblant a été corrigé pour tenir compte de la différence de prix constatée pour la différence en question, tandis que - lorsque plusieurs caractéristiques physiques étaient différentes - la comparaison a été effectuée sur la base du prix de vente moyen du produit doté de caractéristiques physiques identiques. Par conséquent, dans ce dernier cas, aucun ajustement des prix n'a été requis en raison de différences physiques entre produits similaires, dans la mesure où ils présentent les mêmes caractéristiques physiques de base. Dès lors, cet argument ne saurait être accepté.
(80)
L'un des producteurs-exportateurs mentionnés ci-dessus a également demandé des ajustements complémentaires au titre des différences de caractéristiques physiques en ce qui concerne le poids et la blancheur du produit concerné. Il a affirmé utiliser des matières premières bas de gamme et que, par conséquent, le coût et le prix de ses produits sont moins élevés que ceux du produit similaire fabriqué dans le pays analogue. Son prix à l'exportation devrait donc être corrigé d'un montant raisonnable. À cet égard, il convient de rappeler tout d'abord que l'entreprise ne s'est pas vu accorder le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché et que ses coûts de production n'ont donc pas été vérifiés. En outre, l'affirmation selon laquelle ses produits sont environ 5 % plus lourds que les produits types n'était attestée par aucun document vérifiable ni pièce justificative et a donc été considérée comme dénuée de fondement. Concernant la blancheur, étant donné que ce producteur-exportateur a admis dans ses observations que ses produits sont de blancheur normale, il n'a pu expliquer pourquoi il estimait qu'un ajustement devait être effectué à cet égard. Par conséquent, ces demandes sont rejetées.
(81)
Un autre producteur-exportateur a soutenu que la Commission avait omis de comparer certaines de ses ventes à l'exportation avec la valeur normale du produit le plus ressemblant. Ces exportations concernaient des ventes de produits décorés via un opérateur indépendant qui aurait fourni la décoration (decal) à titre gratuit. Par conséquent, le prix à l'exportation n'incluait pas le coût de la décoration et aurait donc dû être comparé à la valeur normale déterminée pour les produits non décorés ou, à titre subsidiaire, à une valeur normale moyenne d'articles décorés et non décorées.
(82)
Il convient de rappeler que le coût de production n'est pas un élément pertinent pour la comparabilité des prix, qui est exclusivement fondée sur une comparaison entre la valeur normale et le prix à l'exportation de produits similaires. Il ressort également des informations fournies que les produits exportés en question ont effectivement été décorés sans que le producteur-exportateur n'ait pris en charge l'intégralité des coûts liés à la potentielle valeur ajoutée de la décoration. Toutefois, il ne s'agit pas d'un facteur susceptible de justifier un ajustement des prix en vue de tenir compte des différences de caractéristiques physiques avec le produit similaire dans le pays analogue. En tout état de cause, étant donné le stade tardif de la procédure auquel cette demande a été formulée, les données fournies à l'appui de la demande ne peuvent être vérifiées. Par conséquent, la demande a été rejetée.
(83)
Compte tenu de la grande variété de combinaisons possibles d'ensembles d'articles en céramique pour la table fabriqués et vendus, en RPC, d'une part, et au Brésil, d'autre part, il a été jugé nécessaire de grouper différents ensembles en fonction du nombre et du type d'articles combinés dans un ensemble, afin de parvenir à une comparabilité des prix équitable. Le prix de vente moyen pratiqué sur le marché intérieur du pays analogue pour les différentes combinaisons d'ensembles groupés a été comparé avec le prix à l'exportation de combinaisons d'ensembles relevant de ces groupes.
(84)
Un producteur-exportateur a soutenu qu'en raison de la grande variété des éventuelles combinaisons de produits constituant un ensemble, la méthode de groupement ne permet pas de comparer les prix de manière équitable, car elle ne tient aucun compte des caractéristiques de chaque pièce faisant partie d'un ensemble. Par conséquent, le producteur-exportateur estimait que les ensembles devaient être exclus du calcul de la marge de dumping.
(85)
Il est rappelé que le calcul du dumping concernant les ensembles est établi sur la base d'une comparaison de la moyenne des prix par kg et non unité par unité. Il n'est donc pas nécessaire d'établir l'exacte combinaison des différentes pièces dans chaque ensemble pour comparer les prix des ensembles de manière équitable. La méthode de groupement utilisée tient compte des caractéristiques de base des différentes combinaisons, dans la mesure où les ensembles sont identifiés comme, par exemple, services à café et/ou à thé, services à dîner ou autres ensembles et tient également compte du nombre d'éléments combinés. Dans ces conditions, il est considéré qu'une comparaison équitable a été effectuée en ce qui concerne les ensembles, au sens de l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Il s'ensuit que cette demande ne saurait être acceptée.
(86)
En outre, comme indiqué au considérant (99) du règlement provisoire, l'enquête a établi que les producteurs-exportateurs chinois classaient généralement leurs produits en plusieurs catégories (jusqu'à cinq catégories, de A à E), moyennant des écarts de prix sensibles. La grande majorité des exportations vers l'Union correspond cependant à des produits de catégorie A, B ou C, éventuellement combinés les uns aux autres. Ce classement n'est cependant ni universel ni basé sur des normes universellement reconnues dans cette branche d'activité, mais il est plutôt spécifique aux entreprises et permet des distinctions de prix. Par ailleurs, le producteur du pays analogue ne commercialise que l'équivalent de la catégorie A sur le marché intérieur brésilien, ce qui a donc affecté la comparabilité des prix. De ce fait, le prix à l'exportation a été révisé à la hausse, au niveau des produits chinois de catégorie A, pour être comparable au produit vendu par le producteur analogue sur le marché brésilien. Le niveau de cet ajustement a été établi individuellement pour chacune des sociétés incluses dans l'échantillon, le cas échéant, et en fonction de la différence de prix réel et vérifié entre les différentes catégories.
(87)
Après notification des conclusions définitives, un producteur-exportateur de l'échantillon s'est manifesté et a déclaré qu'une partie de ses ventes à l'exportation effectuées par l'intermédiaire d'un opérateur indépendant a consisté en une combinaison de catégories A et B et devait donc aussi bénéficier d'un ajustement au niveau de prix de la catégorie A. Il a soutenu que la différence de prix s'élevait à 25 % et a fourni des copies de factures et des relevés de prix comme éléments de preuve à l'appui.
(88)
Toutefois, ces informations n'ont été fournies ni durant l'enquête, dont fait partie la visite de vérification, ni après la notification des conclusions provisoires de la Commission. Au contraire, ce producteur a indiqué, pendant toute la durée de l'enquête, qu'il n'exportait que des produits de catégorie A. Hormis un petit nombre de relevés de prix, aucune liste de prix complète n'a été fournie afin de quantifier la prétendue différence de prix entre les différentes catégories, malgré les demandes en ce sens reprises dans le questionnaire. Dans ces conditions et étant donné que les informations ont été communiquées à un stade très avancé de la procédure, la fiabilité desdites informations n'est pas assurée et ne peut en tout état de cause être vérifiée. Par conséquent, la demande a été rejetée.
(89)
Deuxièmement, comme décrit au considérant (98) du règlement provisoire, il a été examiné si un ajustement au titre du stade commercial, conformément à l'article 2, paragraphe 10, point d), du règlement de base était justifié. Il s'est avéré que le prix à l'exportation était pratiqué à un stade commercial différent de la valeur normale, puisque les exportations chinoises étaient essentiellement réalisées auprès de grossistes, alors que les ventes intérieures dans le pays analogue étaient effectuées auprès de détaillants. L'enquête a établi en outre que sur les deux marchés, les différences relatives aux circuits de distribution influaient sur le niveau des prix et donc sur la comparabilité des prix à l'exportation avec la valeur normale. Par conséquent, pour comparer équitablement le prix à l'exportation à la valeur normale, cette dernière a été déterminée par type de produit et ajustée pour chaque stade commercial en utilisant les écarts de prix constatés entre les différents stades commerciaux dans le pays analogue. Il est rappelé que, le cas échéant, un autre ajustement au titre du stade commercial a été effectué dans le règlement provisoire sur la base des écarts de prix déterminés en ce qui concerne les volumes commercialisés à chaque stade commercial (considérant (98) du règlement provisoire). Cet autre ajustement a été considéré comme justifié, étant donné que l'enquête, au stade provisoire, a démontré que la majorité des ventes chinoises à l'exportation étaient réalisées pour des grands volumes, alors que la majorité des ventes intérieures étaient réalisées en petites quantités, ce qui se traduisait par des écarts de prix pour un même stade commercial. Cependant, une enquête plus approfondie et une analyse plus détaillée des opérations de ventes intérieures dans le pays analogue ont démontré, contrairement aux conclusions provisoires, que le rapport entre les petits et les grands volumes vendus par le producteur analogue était similaire à celui des producteurs-exportateurs chinois. Par conséquent, cet ajustement n'est plus considéré comme approprié ou justifié.
(90)
Troisièmement, comme cela est décrit au considérant (100) du règlement provisoire, l'enquête a fait apparaître que le producteur brésilien ne vendait que des produits de marque sur son marché intérieur, alors que les producteurs-exportateurs chinois n'exportaient pas de tels produits, mais plutôt des produits de marque distributeur ou des articles de table et de cuisine génériques. Normalement, les consommateurs associent les produits de marque à un certain prestige, à une assurance de qualité et de design, ce qui justifie un prix plus élevé, alors que les produits génériques et/ou de marque distributeur - tout en ayant les mêmes caractéristiques physiques et techniques - sont généralement commercialisés à des prix sensiblement moins élevés. S'il est habituellement difficile de quantifier exactement, de façon abstraite, la valeur ajoutée d'un produit de marque, cette dernière variant d'une marque à l'autre et dépendant de nombreux facteurs, tels que la perception par les consommateurs, la reconnaissance de la marque et d'autres éléments non quantifiables, le producteur brésilien a confirmé, dans le cas présent, que ses produits de marque pouvaient être vendus sur le marché brésilien à des prix sensiblement supérieurs à ceux d'autres produits sans marque. En outre, un rapport concernant le marché brésilien des articles pour la cuisine et la table a confirmé que les clients brésiliens attachaient beaucoup d'importance aux marques et que le producteur brésilien analogue était un producteur bien connu, implanté dans le pays de longue date. Par conséquent, un ajustement à la baisse de 40 % du prix de vente intérieur a été apporté à la valeur normale conformément à l'article 2, paragraphe 10, point k), du règlement de base.
(91)
En ce qui concerne l'ajustement susmentionné, il est rappelé que deux producteurs-exportateurs ont contesté la base sur laquelle l'ajustement a été effectué ainsi que le niveau de l'ajustement (voir le considérant (67)). Il est cependant incontestable que le prix de vente d'un produit de marque est plus élevé que celui d'un produit identique sans marque et que la comparabilité des prix est donc affectée. Par ailleurs, outre les informations fournies par le producteur dans le pays analogue, les données relatives au prix réel et vérifié fournies par un producteur ayant coopéré en Thaïlande, ainsi que les informations reçues d'un producteur de l'Union après la communication des conclusions provisoires, ont confirmé que le niveau de l'ajustement était approprié. En particulier, la situation commerciale en Thaïlande s'est avérée comparable à celle du marché brésilien, puisqu'il n'y existe également qu'un petit nombre de marques bien connues, établies de longue date. Dès lors, ces arguments ne peuvent être acceptés.
(92)
À la suite des conclusions définitives, aucun producteur-exportateur n'a maintenu son objection à cette correction, alors que l'association des plaignants a fait valoir que l'ajustement au titre de la valorisation liée aux marques était trop élevé, notamment en ce qui concerne certains produits qui ne sont pas en porcelaine. Pour étayer leur argument, les plaignants ont renvoyé aux listes de prix et aux informations fournies par certains producteurs de l'Union.
(93)
Si les données soumises confirment les conclusions de la Commission, selon lesquelles la valeur ajoutée d'une marque sur tout marché est spécifique à l'entreprise/la marque concernée, les données en question ne sont pas de nature à remettre en cause le niveau de l'ajustement qui a été déterminé pour les produits de marque vendus par le producteur analogue sur le marché intérieur brésilien, étant donné que les données fournies ne concernaient que le marché de l'Union. Compte tenu du nombre élevé de producteurs de l'Union, de la diversité du marché de l'Union (différences régionales et attachement aux marques) et de la part de marché élevée des importations chinoises, la situation du marché de l'Union est sensiblement différente de celle du Brésil. Par conséquent, à la lumière des considérants (90) et (91), l'argument avancé ne peut pas être accepté.
(94)
Comme cela est décrit au considérant (101) du règlement provisoire, d'autres ajustements ont été réalisés, le cas échéant, au titre des frais de transport et d'assurance, des frais de manutention et des frais accessoires, des coûts d'emballage, des coûts du crédit ainsi que des frais et commissions bancaires dans tous les cas où il a été constaté qu'ils affectaient la comparabilité des prix.
3.5. Marges de dumping
(95)
En l'absence de commentaires, la méthode utilisée pour calculer les marges de dumping décrites aux considérants (102) à (105) du règlement provisoire est confirmée.
(96)
Après la communication des conclusions provisoires, la Commission a été informée que certaines sociétés commerciales, qui ne produisent pas le produit concerné, avaient été citées par erreur à l'annexe I du règlement provisoire et donc soumises à un droit antidumping établi pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré. La Commission a informé ces sociétés qu'elle avait l'intention de les retirer de l'annexe I et leur a accordé la possibilité de formuler des commentaires. Après avoir examiné les observations reçues, plusieurs entreprises commerciales ont été retirées de la liste figurant à l'annexe 1. Le cas échéant, elles ont été remplacées par le producteur-exportateur lié ayant coopéré.
(97)
Compte tenu des ajustements de la valeur normale et du prix à l'exportation, tels que mentionnés aux considérants (67) à (94), et en l'absence de tout autre commentaire, les marges de dumping définitives, exprimées en pourcentage du prix CAF frontière de l'Union, avant dédouanement, s'établissent comme suit:
Société
Droit (en %)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd: Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
Producteurs-exportateurs ayant coopéré ne figurant pas dans l'échantillon
17,9
Toutes les autres sociétés
36,1
4. PRÉJUDICE
4.1. Période considérée
(98)
Après notification des conclusions définitives, plusieurs parties intéressées ont répété que la période considérée aurait dû débuter en 2009 et non en 2008, étant donné que la crise économique aurait débuté elle aussi en 2008, si bien que la tendance 2009-2011 serait claire. Sur ce point, il convient de noter que 2009 ne constitue pas une année plus appropriée pour faire débuter la période considérée, puisque les effets de la crise économique se sont fait pleinement sentir au cours de cette année, ce qui a entraîné une baisse sensible de la consommation par rapport à 2008. La demande est donc définitivement rejetée.
4.2. Production et industrie de l'Union
(99)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté la méthode de calcul de la production de l'Union énoncée au considérant (108) du règlement provisoire. Plusieurs parties intéressées ont repris ces observations après la notification des conclusions définitives. Elles ont notamment considéré que l'exigence en vigueur n'aurait pas été respectée par les plaignants, étant donné que les statistiques PRODCOM disponibles suggèrent un niveau de production de l'Union beaucoup plus élevé pour le produit similaire que le chiffre de 240 200 tonnes mentionné dans le considérant en question, si bien que les plaignants représenteraient moins de 25 % de la production du produit similaire dans l'Union. Ces parties ont calculé le chiffre de la production de l'Union, qui s'établirait à 313 187 tonnes durant la PE, en utilisant des données PRODCOM complètes sur les articles en porcelaine pour la table et la cuisine et en effectuant une correction à la baisse de 20 % pour tenir compte des articles pour la table et la cuisine qui ne sont pas en porcelaine, par analogie avec la méthode appliquée par le plaignant et dans l'enquête destinée à établir les volumes d'importation.
(100)
À cet égard, il convient tout d'abord de noter que, dans le cadre de l'analyse légale d'une plainte antidumping et conformément à l'article 5, paragraphe 4, du règlement de base, les services de la Commission ont procédé à un examen approfondi de la représentativité avant l'ouverture de l'enquête. La Commission a analysé les données présentées dans la plainte, elle a contacté tous les producteurs connus de l'Union et leur a demandé de fournir également des données sur la production, ainsi que leur avis concernant la plainte, en les invitant à aider la Commission à identifier d'autres producteurs potentiels, le cas échéant. Des associations de producteurs ont également fourni des informations sur la production.
(101)
En ce qui concerne cette affirmation, il convient de noter en outre que la source des données et la méthode utilisées pour calculer le chiffre de la production de l'Union pour chaque année de la période considérée ont également été expliquées au considérant (107) du règlement provisoire. En d'autres termes, conformément à ce qui avait été fait au stade de la plainte, ce chiffre repose sur des données fournies par les associations européennes et nationales, moyennant des vérifications croisées avec les données soumises par différents producteurs et avec des sources statistiques (notamment la PRODCOM).
(102)
Comme l'ont expliqué les plaignants durant l'enquête, les données fournies par une association européenne avaient été basées, en ce qui concerne les produits en porcelaine, sur des données PRODCOM relatives aux articles pour la cuisine et la table, étant donné que le code PRODCOM de ce produit correspondait aux produits en porcelaine couverts par l'enquête. Pour ce qui est des produits qui ne sont pas en porcelaine, la PRODCOM n'a pas pu être utilisée, car elle couvre beaucoup plus de produits manufacturés que les produits visés par l'enquête. Pour ces produits, les associations nationales ont donc collecté les données pertinentes en se basant sur leur connaissance approfondie des marchés concernés et ces informations ont fait l'objet de vérifications croisées, effectuées par l'association européenne avant transmission des totaux à la Commission. Ces chiffres ont été actualisés durant l'enquête. En outre, une liste de tous les producteurs connus figurait dans le fichier non confidentiel et l'attention de la Commission n'a été attirée que sur l'existence de trois producteurs supplémentaires en Roumanie. La disparité entre les statistiques PRODCOM et le chiffre de 240 200 tonnes provient du fait que la définition du produit concerné par cette enquête ne correspond pas aux codes de données des statistiques PRODCOM relatifs aux produits qui ne sont pas en porcelaine, c'est-à-dire que la définition est beaucoup plus restreinte. En ce qui concerne les statistiques des importations d'Eurostat, cette différence pourrait effectivement être gommée en réalisant une correction à la baisse de 20 %, mais un tel procédé n'était pas judicieux dans le cas des chiffres de la production de l'UE déclarés dans la base de données PRODCOM. En particulier les chiffres PRODCOM de deux États membres seraient alors grossièrement surestimés si la même méthode était appliquée.
(103)
Par conséquent, la méthode utilisée par les parties concernées, telle qu'elle est visée au considérant (99), est biaisée. De plus, aucun élément n'a été fourni qui donnerait à penser à une sous-estimation de la production telle qu'elle est déclarée par les différents États membres, y compris les deux qui sont mentionnés ci-dessus, et incluse dans le fichier non confidentiel. Il convient en outre de noter que, dans le cas de certains États membres, les données fournies par l'association européenne et utilisées dans la présente enquête faisaient apparaître des chiffres sensiblement supérieurs à ce qu'ils auraient été si l'on avait utilisé des données PRODCOM corrigées. Compte tenu de ce qui précède, il n'y a aucune raison de douter des chiffres de la production qui ressortent de la présente enquête ou du résultat de l'examen approfondi.
(104)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (107) et (108) du règlement provisoire sont confirmés.
4.3. Consommation de l'Union
(105)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres de la consommation de l'Union présentés au considérant (110) du règlement provisoire. Cet argument reposait sur l'utilisation erronée des données statistiques PRODCOM pour la production et les ventes de l'Union, comme cela est expliqué au point 4.2 ci-dessus, et il est donc rejeté.
(106)
Cependant, en vérifiant à nouveau les statistiques d'Eurostat relatives aux importations, il a été constaté qu'elles avaient été mises à jour depuis l'institution des mesures provisoires, entraînant dès lors des modifications mineures. Par conséquent, dans un souci d'exhaustivité, sur la base de la mise à jour des statistiques d'Eurostat relatives aux importations et des observations concernant les ventes de l'industrie de l'Union sur son marché intérieur, il apparaît que la consommation de l'Union a évolué comme suit:
Tableau 1
Volume (en tonnes)
2008
2009
2010
PE
Consommation de l'Union
826 897
687 587
750 828
727 411
Indice (2008 = 100)
100
83
91
88
(107)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (109), (111) et (112) du règlement provisoire sont confirmés.
4.4. Importations en provenance du pays concerné
4.4.1. Volume, prix et part de marché des importations ayant fait l'objet d'un dumping en provenance du pays concerné
(108)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres présentés au considérant (113) du règlement provisoire. Cette allégation reposait sur l'utilisation erronée des données statistiques PRODCOM et est donc rejetée.
(109)
Sur la base de la mise à jour des statistiques d'Eurostat relatives aux exportations (voir le considérant (106)), le volume, la part de marché et le prix moyen des importations du produit concerné ont évolué comme suit:
Tableau 2
Importations en provenance de la RPC
2008
2009
2010
PE
Volume des importations (en tonnes)
535 593
449 325
516 624
486 170
Indice (2008 = 100)
100
84
96
91
Part de marché (en %)
64,8
65,3
68,8
66,8
Prix moyen à l'importation (en EUR/tonne)
1 274
1 307
1 473
1 498
Indice (2008 = 100)
100
103
116
118
(110)
Les volumes, les valeurs et les tendances mis à jour sont presque identiques à ceux analysés dans le règlement provisoire. La part de marché des importations chinoises s'est accrue de 64,8 % en 2008 à 66,8 % durant la PE. Le prix à l'importation a augmenté de près de 18 % durant la période considérée, passant de 1 274 EUR/tonne à 1 498 EUR/tonne.
(111)
Une partie a allégué une absence totale de corrélation entre les prix et les volumes des importations chinoises. À cet égard, conformément à l'article 3, paragraphe 3, du règlement de base, on examinera s'il y a eu augmentation notable des importations faisant l'objet d'un dumping, soit en quantités absolues, soit par rapport à la production ou à la consommation dans l'Union. En ce qui concerne l'effet des importations faisant l'objet d'un dumping sur les prix, on examinera s'il y a eu, pour les importations faisant l'objet d'un dumping, sous-cotation notable du prix par rapport au prix d'un produit similaire de l'industrie de l'Union ou si ces importations ont, d'une autre manière, pour effet de déprimer sensiblement les prix ou d'empêcher dans une mesure notable des hausses de prix qui, sans cela, se seraient produites. Aucun de ces facteurs ne constitue en lui-même une base de jugement déterminante.
(112)
Dans le contexte décrit ci-dessus, il convient de souligner les éléments suivants. Tout d'abord, au moment où la consommation de l'Union s'est redressée (2009-2010), le prix des importations chinoises a considérablement augmenté - ce qui donnerait à penser qu'il y a une corrélation. Mais plus important encore, l'évolution des prix chinois au cours de la période considérée devait être évaluée dans le contexte de la différence de prix très importante qui existait déjà en 2008 et qui est illustrée par les prix moyens des importations chinoises (tableau 2) et les prix de vente moyens de l'Union (tableau 9), indiqués dans le règlement provisoire. Ces écarts de prix substantiels sont confirmés par les niveaux élevés de sous-cotation durant la PE. La hausse de prix n'a donc pas empêché les importations chinoises de gagner des parts de marché au cours de la période considérée. En effet, ces importations ont continué d'exercer une forte pression sur les prix de l'industrie européenne, qui ont chuté de 12 % au cours de la période considérée. Par conséquent, cet argument ne peut être accepté.
(113)
En ce qui concerne l'évolution des prix à l'importation (à la hausse) et des volumes d'importation (à la baisse) entre 2008 et 2011, puis en 2012, qui a été mise en évidence par un groupe de producteurs-exportateurs chinois figurant dans l'échantillon, la tendance observée d'une hausse des prix moyens à l'importation ne porte pas atteinte à la constatation d'un dumping préjudiciable durant la PE. En ce qui concerne l'évolution des volumes d'importation chinois, et comme cela est déjà souligné au considérant (114) du règlement provisoire et au considérant (109) du présent règlement, l'indicateur de part de marché fait apparaître une hausse de deux points de la part de marché des importations chinoises. Par ailleurs, et comme il est expliqué plus en détail aux considérants (116) et (117) du règlement provisoire et au considérant (111), les importations chinoises ont entraîné une sous-cotation importante des prix.
4.4.2. Sous-cotation des prix
(114)
Après la communication des conclusions provisoires, plusieurs parties intéressées ont demandé des informations sur la méthode de calcul de la sous-cotation en plus de celles déjà fournies au considérant (116) du règlement provisoire. Dans la mesure où la nature sensible de ces informations et l'anonymat accordé aux producteurs de l'Union le permettaient, des informations supplémentaires ont été fournies.
(115)
Par analogie à la décision prise après l'institution de mesures provisoires visant à exclure certains produits «atypiques» des relevés d'exportation dans le but de calculer le dumping (voir le considérant (69)), ces produits ont également été exclus des relevés d'exportation utilisés pour la détermination du préjudice. Ce changement n'a eu qu'une faible incidence sur les marges de sous-cotation, lesquelles restaient donc dans la même gamme que celle indiquée au considérant (117) du règlement provisoire.
(116)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (113) à (117) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5. Situation de l'industrie de l'Union
4.5.1. Généralités
(117)
Plusieurs parties ont déclaré que l'amélioration de plusieurs facteurs de préjudice entre 2009 ou 2010 et la période d'enquête démontrait que la situation de l'industrie de l'Union évoluait de manière positive. Toutefois, il convient de noter que cette analyse est incomplète et qu'elle ne tient pas compte de l'évolution de ces facteurs au cours de l'ensemble de la période considérée. Les explications données au considérant (23) du règlement provisoire doivent également être prises en considération à cet égard.
(118)
À la demande d'une partie intéressée, il est confirmé que les indicateurs macroéconomiques ont été évalués au niveau de l'industrie de l'Union dans son ensemble, tandis que les indicateurs microéconomiques ont été analysés au niveau des producteurs de l'Union inclus dans l'échantillon, qui comprenait des sociétés n'étant pas à l'origine de la plainte.
(119)
La CCCLA a fait valoir que les indicateurs microéconomiques et macroéconomiques présentés dans le règlement provisoire n'étaient pas représentatifs, puisque le total de la production de l'Union serait nettement plus élevé que les chiffres utilisés dans la présente enquête. Toutefois, au vu de l'analyse et des conclusions tirées au point 4.2 ci-dessus, cet argument est rejeté.
(120)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (118) à (121) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.2. Indicateurs macroéconomiques
4.5.2.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(121)
Comme mentionné au point 4.1 ci-dessus, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres de production présentés au considérant (122) du règlement provisoire. Toutefois, ces chiffres ont fait l'objet d'une vérification croisée et sont confirmés.
(122)
En l'absence de tout autre commentaire, les considérants (122) à (124) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.2.2. Volumes des ventes et part de marché
(123)
La mise à jour du tableau 2 n'a aucune incidence sur les tableaux 4 et 5 du règlement provisoire.
(124)
En l'absence de commentaires pertinents concernant les volumes des ventes et la part de marché, les considérants (125) et (126) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.2.3. Emploi et productivité
(125)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres de l'emploi et de la productivité présentés aux considérants (127) et (128) du règlement provisoire, affirmant qu'ils n'étaient pas conformes à la situation décrite par certaines statistiques d'Eurostat (8).
(126)
Toutefois, les chiffres de ces deux indicateurs ont fait l'objet d'une vérification croisée et ont été réputés exacts. Les chiffres avancés par les parties étaient trop élevés et n'étaient pas liés à la production du produit similaire. En l'absence de tout autre commentaire concernant l'emploi et la productivité, les considérants (127) à (128) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.2.4. Ampleur de la marge de dumping
(127)
En l'absence de tout commentaire concernant l'ampleur de la marge de dumping, le considérant (129) du règlement provisoire est confirmé.
4.5.3. Indicateurs microéconomiques
4.5.3.1. Stocks
(128)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont contesté les chiffres relatifs aux stocks, présentés au considérant (130) du règlement provisoire, ainsi que leur pertinence par rapport à des données publiques concernant certains producteurs de l'Union. Ils ont également contesté l'affirmation selon laquelle l'industrie de l'Union fonctionnait sur la base de commandes.
(129)
En ce qui concerne le fonctionnement sur la base de commandes, l'enquête a confirmé que les producteurs de l'Union inclus dans l'échantillon travaillaient effectivement de cette manière et qu'il s'agissait d'une pratique normale dans le secteur. En outre, les chiffres relatifs aux stocks fournis dans le règlement provisoire reposaient sur le chiffre des stocks vérifié émanant des producteurs de l'Union inclus dans l'échantillon, considéré comme le chiffre le plus fiable.
(130)
Après notification des conclusions définitives, les observations susmentionnées ont été reprises, mais aucun argument nouveau n'a été avancé. En l'absence de tout autre commentaire concernant les stocks, le considérant (130) du règlement provisoire est confirmé.
4.5.3.2. Prix de vente
(131)
En l'absence de tout commentaire concernant les chiffres des prix de vente présentés dans le règlement provisoire, le considérant (131) du règlement provisoire est confirmé.
4.5.3.3. Rentabilité, flux de liquidités, investissements, retour sur investissements, aptitude à mobiliser des capitaux et salaires
(132)
Après la communication des conclusions provisoires, une erreur matérielle a été décelée dans le calcul du bénéfice net de l'industrie de l'Union et du retour sur investissement. Cette erreur a été corrigée et les chiffres révisés sont les suivants:
Tableau 3
2008
2009
2010
PE
Rentabilité nette des ventes de l'Union à des clients indépendants (en % du chiffre d'affaires)
3,8
2,8
-0,5
3,2
Indice (2008 = 100)
100
74
-13
84
Retour sur investissement (bénéfice net en % de la valeur comptable nette des investissements)
16,4
6,3
-6,8
20,5
Indice (2008 = 100)
100
38
-41
125
(133)
Cette correction n'a pas d'incidence notable sur les conclusions provisoires concernant ces deux indicateurs. Toutefois, le niveau de bénéfice moyen pondéré des producteurs de l'échantillon a été, au cours de la période considérée, légèrement inférieur au niveau provisoirement établi, puisqu'il est passé de 3,8 % à 3,2 % (au lieu de 4,2 % à 3,5 %). Le retour sur investissement a largement suivi la tendance observée en ce qui concerne les bénéfices, mais - comme cela a été mis en évidence par plusieurs parties intéressées après notification des conclusions définitives - il a enregistré une évolution globalement positive, et non négative, au cours de la période considérée.
(134)
Une partie intéressée a contesté la situation précaire de l'industrie de l'Union au début de la période considérée, telle que mentionnée au considérant (134) du règlement provisoire. Cette partie a affirmé que seul le préjudice causé par le dumping pouvait être pris en considération et qu'aucun dumping n'avait été établi pour d'autres périodes que 2011. Cependant, la situation de l'industrie de l'Union a été évoquée dans ce considérant uniquement dans le but d'analyser si le bénéfice réalisé au début de la période considérée pouvait être pris en compte comme représentant le bénéfice que l'industrie devait normalement réaliser. Il s'est avéré qu'il ne pouvait pas l'être.
(135)
Plusieurs parties ont contesté le niveau de bénéfice de référence visé au considérant (135) du règlement provisoire et/ou ont proposé d'autres niveaux de référence (moins élevés).
(136)
Un groupe de producteurs-exportateurs chinois a déclaré que le niveau de bénéfice au cours de la période d'enquête représentait un taux de rentabilité convenable. Cette affirmation n'était toutefois pas étayée. Une autre partie a également déclaré que les niveaux de bénéfice présentés dans le règlement provisoire pouvaient être considérés comme des niveaux normaux. Cette partie s'est appuyée sur les données publiques relatives aux bénéfices d'un producteur allemand entre 1999 et 2007. En outre, une partie intéressée de plus a déclaré que le niveau de bénéfice de la période d'enquête présenté dans le règlement provisoire pouvait être considéré comme «normal» sur la base des conclusions d'une étude menée par la Commission (9), qui comprenait des données relatives aux bénéfices d'un producteur allemand entre 2004 et 2007. Des affirmations similaires ont été formulées après la notification des conclusions définitives.
(137)
À cet égard, il est rappelé que le règlement provisoire a conclu que le bénéfice réalisé au début de la période considérée ne pouvait pas être considéré comme un bénéfice normal, étant donné que l'industrie de l'Union se trouvait déjà dans une situation précaire, comme cela est expliqué au considérant (134) du règlement provisoire. En outre, il a été constaté que les données publiques relatives aux bénéfices de 1999 à 2007 d'un producteur allemand mentionné ci-dessus concernaient non seulement des activités de fabrication d'articles en céramique pour la table et la cuisine, mais également d'autres segments importants. En ce qui concerne l'étude de la Commission visée au considérant (136), il a été considéré que celle-ci ne constituait pas une base pertinente pour la détermination de la rentabilité, en raison de sa portée, de son objectif et de sa durée. Par exemple, en ce qui concerne le produit concerné, elle ne mentionnait que la rentabilité d'une société. Enfin, les trois observations mentionnées au considérant (136), qui sont contredites par l'observation mentionnée au considérant (141), ne sont pas suffisamment étayées. Il est donc confirmé que la marge bénéficiaire de 3,2 % observée au cours de la période d'enquête ne pouvait pas être jugée acceptable pour ce produit.
(138)
Une partie intéressée a affirmé que les niveaux de bénéfice en matière de décoration d'intérieur, de mobilier et/ou de nourriture dans les secteurs de vente au détail en Suède devaient être utilisés comme référence. Toutefois, compte tenu, entre autres, de la disparité des niveaux d'investissement pour les secteurs de la fabrication et de la vente au détail concernés, cette demande doit être rejetée.
(139)
Après notification des conclusions définitives, une partie a fait valoir que la marge bénéficiaire de 6 %, jugée raisonnable dans l'enquête sur les chaussures, ne pouvait pas être considérée comme une marge normale dans le cas présent, puisque cette marge avait été établie en 2006, lorsque la situation économique était beaucoup plus favorable. Cet argument ne peut pas être accepté. Tout d'abord, la partie renvoie à la situation économique générale et non à la situation particulière du marché des articles pour la table. Il est vrai que la consommation a sensiblement baissé en 2009, mais elle a largement progressé depuis. Élément plus important encore, l'évolution de la consommation ne doit pas être étudiée isolément. Compte tenu du volume important des importations en dumping (66,8 % de part de marché), du niveau de dumping (marges de dumping comprises entre 13,1 % et 36,1 %) et du niveau de sous-cotation (26,5 % à 47,6 %), la concurrence sur le marché de l'Union aurait été très différente si les importations n'avaient pas été réalisées à des prix de dumping. L'argument devrait donc être déclaré irrecevable.
(140)
Certaines autres parties ont suggéré de recourir au niveau de référence utilisé dans une autre enquête antidumping, à savoir l'enquête sur les carreaux en céramique (10). Après notification des conclusions définitives, des observations similaires ont été reçues. Toutefois, il est à noter que les carreaux en céramique, contrairement aux chaussures en cuir et aux articles pour la table, ne peuvent pas être considérés de la même manière comme un produit de consommation. Par exemple, le rythme auquel les ménages achètent ou remplacent des articles en céramique pour la table - de même que la façon dont ces articles sont commercialisés et finalement vendus aux consommateurs - est plus proche de celui des chaussures en cuir que des carreaux en céramique. La demande visant à utiliser le bénéfice cible également appliqué dans l'enquête sur les carreaux en céramique est donc rejetée.
(141)
Les plaignants ont déclaré que le niveau de bénéfice de référence devait plutôt dépasser 10 %, car la fabrication d'articles pour la table et la cuisine est une activité à forte intensité de capital, qui nécessite en plus un niveau élevé de nouveaux investissements et d'innovations. Bien qu'il soit confirmé que l'industrie concernée est effectivement une industrie à forte intensité de capital et qu'elle nécessite des investissements continus, les informations fournies pour étayer cette demande n'ont pas pu modifier la valeur de référence utilisée provisoirement. L'enquête n'a pas pu conclure que cette référence serait la plus appropriée pour tous les producteurs de l'Union. Un groupe d'importateurs a contesté les chiffres de rentabilité présentés dans le règlement provisoire et a calculé la rentabilité, sur la base des données relatives aux coûts de production, au prix de vente et aux volumes de l'Union, ainsi qu'aux prix de vente à l'exportation figurant dans le règlement provisoire.
(142)
Un groupe d'importateurs a contesté les chiffres sur la marge bénéficiaire figurant dans le règlement provisoire et a calculé cette marge bénéficiaire en se basant sur le coût de production, les prix et les volumes de vente de l'Union ainsi que les prix de vente à l'exportation figurant dans le règlement provisoire; ce calcul a permis aux importateurs en question de conclure que l'industrie de l'Union avait en fait réalisé de bénéfices de 6 % durant la PE. Toutefois ce calcul était erroné, car il faisait intervenir des données tirées de sources différentes (producteurs de l'Union figurant dans l'échantillon, industrie de l'Union dans son ensemble et Eurostat).
(143)
En l'absence de tout autre commentaire à ce propos, les considérants (132) à (137) du règlement provisoire sont confirmés.
4.5.3.4. Coût de production
(144)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont estimé que les données relatives au coût de production mentionnées au considérant (138) du règlement provisoire ne correspondaient pas à l'évolution du coût de la main-d'œuvre et de l'énergie présentée par Eurostat. Les parties ont souligné que les coûts de la main-d'œuvre avaient augmenté dans les États membres. De même, l'évolution du coût de l'énergie dans l'Union ne justifierait pas une diminution du coût de production.
(145)
À cet égard, il est à noter que les coûts de la main-d'œuvre et de l'énergie fournis par les parties étaient trop élevés. En outre, le fait que l'industrie de l'Union ait réussi à réduire le coût de production au cours d'une période où la tendance générale était à l'opposé démontre l'effort extraordinaire réalisé par l'industrie de l'Union pour réduire les coûts et demeurer compétitive.
(146)
Les chiffres du coût de production fournis dans le règlement provisoire représentent le coût de production vérifié pour les producteurs de l'Union inclus dans l'échantillon. En l'absence de tout autre commentaire, le considérant (138) du règlement provisoire est confirmé.
4.5.3.5. Conclusion relative au préjudice
(147)
Plusieurs parties ont contesté la conclusion relative au préjudice présentée dans le règlement provisoire au motif que plusieurs indicateurs de préjudice se sont améliorés au cours de la toute dernière partie de la période considérée. Toutefois, cet aspect ne peut pas minimiser le fait que la plupart des indicateurs de préjudice se sont dégradés au cours de la période considérée. Cette dégradation des indicateurs de préjudice peut être observée pour la plupart des indicateurs macroéconomiques, tels que le volume de production, les capacités, les ventes à des clients indépendants et l'emploi, ainsi que pour les indicateurs de préjudice liés aux résultats financiers de l'industrie de l'Union, tels que la rentabilité et les investissements.
(148)
En l'absence d'autres commentaires, les considérants (139) à (143) du règlement provisoire sont confirmés.
5. LIEN DE CAUSALITÉ
5.1. Introduction
(149)
En l'absence de commentaires concernant le considérant (144) du règlement provisoire, celui-ci est confirmé.
5.2. Effet des importations faisant l'objet d'un dumping
(150)
Plusieurs parties ont contesté la conclusion énoncée au considérant (148) du règlement provisoire. Cependant, même si certains pourcentages mentionnés aux considérants (145) et (147) du règlement provisoire ont été légèrement révisés, comme cela est expliqué ci-dessus, cela ne modifie pas les faits et les conclusions figurant aux considérants (145) à (148) du règlement provisoire restent inchangées.
(151)
En effet, compte tenu de l'évolution de la part de marché des importations chinoises faisant l'objet d'un dumping, il est clair qu'il n'y a aucune contradiction entre le considérant (147) du règlement provisoire - en particulier en ce qui concerne l'affirmation selon laquelle la contraction des prix de vente et de la rentabilité de l'industrie de l'Union sur le marché européen peut être attribuée à la pression à la baisse des prix exercée par les produits chinois importés en dumping sur le marché de l'Union - et l'évolution de la part de marché de l'industrie de l'Union, comme l'a affirmée par une partie.
(152)
En outre, le fait que les prix des importations en provenance de la RPC aient augmenté au cours de la période considérée, comme l'ont souligné plusieurs parties, n'infirme pas la conclusion relative à une sous-cotation et un dumping préjudiciable pendant la période d'enquête.
(153)
En l'absence de tout autre commentaire concernant les effets des importations faisant l'objet d'un dumping, les considérants (145) à (148) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3. Effets d'autres facteurs
5.3.1. Importations en provenance de pays tiers autres que le pays concerné
(154)
Comme cela est indiqué au considérant (106), après l'institution des mesures provisoires, les données d'Eurostat concernant les importations ont été mises à jour. Au cours de la vérification croisée de ces nouvelles données avec les données antérieures contenues dans le règlement provisoire, une erreur matérielle a été décelée dans le calcul des chiffres relatifs aux importations en provenance de Thaïlande et de Turquie. Cette erreur a été corrigée et, par conséquent, les chiffres définitifs concernant les importations du produit similaire en provenance de pays tiers, sur la base des données d'Eurostat, sont les suivants:
Tableau 4
2008
2009
2010
PE
Volume des importations en provenance de l'ensemble des autres pays tiers (tonnes)
100 972
81 464
81 595
89 146
Indice (2008 = 100)
100
81
81
88
Part de marché (%)
12,2
11,8
10,9
12,3
Prix moyen à l'importation (en EUR/tonne)
2 378
2 354
2 590
2 519
Indice (2008 = 100)
100
99
109
106
Volume des importations en provenance de Turquie (tonnes)
26 978
25 303
25 485
29 336
Indice (2008 = 100)
100
94
94
109
Part de marché (%)
3,3
3,7
3,4
4
Prix moyen à l'importation (en EUR/tonne)
2 776
2 649
2 802
2 855
Indice (2008 = 100)
100
95
101
103
Volume des importations en provenance de Thaïlande (en tonnes)
25 916
20 660
20 600
25 213
Indice (2008 = 100)
100
80
79
97
Part de marché (%)
3,1
3
2,7
3,5
Prix moyen à l'importation (en EUR/tonne)
1 246
1 183
1 403
1 356
Indice (2008 = 100)
100
95
113
109
(155)
Le volume des importations en provenance de pays tiers a diminué de 12 % au cours de la période considérée, alors que la part de marché détenue par ces importations est restée assez stable.
(156)
Il convient de remarquer que les prix moyens des importations en provenance d'autres pays tiers se sont accrus de 6 % au cours de la période considérée et qu'ils sont constamment demeurés supérieurs (de 68 % pendant la PE) au prix moyen des ventes à l'exportation chinoises.
(157)
Avant la publication du règlement provisoire, la CCCLA a fait observer que les importations en provenance de Turquie auraient augmenté de 8 % entre 2010 et 2011, les prix à l'importation des produits turcs dépassant supposément ceux des produits chinois importés de seulement 20 % environ. Ensuite, plusieurs parties ont contesté la conclusion du règlement provisoire relative aux importations turques.
(158)
Étant donné qu'une erreur matérielle manifeste a été décelée dans la déclaration des importations turques dans le règlement provisoire et au vu des données actualisées présentées ci-dessus, rien ne laisse supposer que les importations turques, compte tenu de leur prix et de leur part de marché, peuvent rompre le lien de causalité entre les exportations chinoises du produit concerné et le préjudice subi par l'industrie de l'Union. Il convient également de noter que la non-inclusion des importations en provenance de Turquie dans la plainte ne peut pas être qualifiée de discriminatoire, car, au moment de l'ouverture, il n'y avait aucune preuve suffisante de dumping, de préjudice et de lien de causalité concernant les importations en provenance de Turquie.
(159)
La part de marché des importations en provenance de Thaïlande n'a jamais dépassé 3,5 % durant la période d'enquête.
(160)
Pour les raisons exposées ci-dessus, il est conclu que les importations en provenance des autres pays tiers n'ont pas sensiblement affecté la situation de l'industrie de l'Union, jusqu'à rompre le lien de causalité entre les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping et le préjudice subi par l'industrie de l'Union.
5.3.2. Segments de marché
(161)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les segments de marché, les considérants (156) à (158) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.3. Consommation et demande
(162)
Une partie a suggéré que le préjudice pouvait être attribué à une réduction à long terme de la demande pour les produits fabriqués dans l'Union. Cependant, l'enquête n'a pas confirmé cette tendance, comme cela a déjà été expliqué au considérant (112) du règlement provisoire.
(163)
En l'absence de tout autre commentaire concernant la consommation et la demande, les considérants (159) à (166) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.4. Exportations de l'industrie de l'Union
(164)
Une partie a fait remarquer que les prix moyens à l'exportation de l'Union étaient inférieurs aux prix de vente moyens sur le marché de l'Union au cours de la période considérée. Cela aurait pu affecter la capacité de l'industrie de l'Union à réaliser de nouveaux investissements ou à embaucher du nouveau personnel. Un argument similaire avait été avancé après la notification des conclusions définitives. Toutefois, comme cela a déjà été indiqué au considérant (169) du règlement provisoire, la plupart des indicateurs de préjudice ne peuvent pas être affectés par les résultats des ventes à l'exportation. De plus, on pourrait également soutenir que ces ventes étaient une façon de compenser, en partie, le préjudice subi sur le marché de l'Union. Par ailleurs, étant donné que les prix moyens ont été calculés en divisant la valeur totale des ventes du produit similaire par le volume total de ces ventes, un assortiment différent de produits vendus sur le marché de l'Union par rapport aux ventes à l'exportation peut également entraîner des différences significatives dans les valeurs de vente moyennes en général. Enfin, ces ventes à l'exportation représentaient moins de 37 % des volumes de vente globaux de l'industrie européenne, c'est-à-dire que le marché dominant pour l'industrie de l'Union était encore, de loin et dans l'ensemble, le marché intérieur de l'Union. L'argument selon lequel ces ventes à l'exportation portaient préjudice à l'industrie de l'Union jusqu'à rompre le lien de causalité entre les importations en provenance de la RPC et le préjudice subi par l'industrie de l'Union est donc rejeté.
(165)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les exportations de l'industrie de l'Union, les considérants (167) à (170) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.5. Suppression des contingents d'importation
(166)
À la suite de l'institution de mesures provisoires, une autre partie a suggéré que la suppression des contingents d'importation aurait eu une incidence sur les producteurs de l'Union au cours de la période considérée. Cependant, aucun élément nouveau qui pourrait modifier la conclusion énoncée au considérant (173) du règlement provisoire n'a été présenté.
(167)
En l'absence de tout nouveau commentaire étayé concernant la suppression des contingents d'importation, les considérants (171) à (173) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.6. Pratiques anticoncurrentielles sur le marché de l'Union
(168)
À la suite de l'institution des mesures provisoires, plusieurs parties ont insisté sur le fait que l'enquête pour entente lancée par les autorités allemandes visée au considérant (175) du règlement provisoire ou la sanction financière visée au même considérant n'avait pas été dûment prise en compte. En ce qui concerne ces allégations, ce qui suit peut être ajouté à ce qui est déjà indiqué aux considérants (174) et (175) du règlement provisoire.
(169)
L'enquête pour entente lancée par les autorités allemandes, qui examine la fixation présumée des prix de juillet 2005 à février 2008, est toujours en cours. Étant donné que les producteurs de l'Union bénéficient d'une clause de confidentialité et que les résultats définitifs de l'enquête allemande n'ont pas encore été publiés officiellement, il n'est pas possible de se prononcer sur les détails de l'analyse. Toutefois, il peut être confirmé qu'aucun des producteurs de l'Union figurant dans l'échantillon n'est soumis à cette enquête. L'enquête a en outre permis de conclure que les indicateurs microéconomiques n'ont pas été affectés par les pratiques examinées et les indicateurs macroéconomiques ne peuvent l'être, le cas échéant, que dans une mesure très limitée.
(170)
En ce qui concerne les résultats de l'enquête pour entente concernant des installations sanitaires pour salles de bains, il est rappelé que cette entente sur les prix a été passée entre 1992 et 2004 et que seul un des producteurs condamnés à une amende est également actif dans le secteur des articles pour la table et la cuisine. Les données fournies par ce producteur dans le cadre de l'examen de la représentativité et du préjudice ne sont pas influencées par les pratiques collusoires, puisque seules les données relatives aux articles pour la table et la cuisine de ce producteur ont été utilisées et non ses données consolidées. Par conséquent, la sanction financière relative à cette entente n'a pas non plus affecté les données fournies par ce producteur. Il convient également de rappeler que la période de fixation des prix était bien antérieure à la période considérée. Étant donné que l'identité des producteurs de l'Union est confidentielle, le fait que cette société soit incluse ou non dans l'échantillon ne peut pas être divulgué. Toutefois, si un producteur de l'Union inclus dans l'échantillon a inscrit, dans ses comptes, des postes (par exemple une sanction financière pour entente) faussant les conclusions relatives à son préjudice aux fins de cette enquête, l'autorité chargée de l'enquête les a isolés afin que les facteurs de préjudice pertinents ne soient pas faussés.
(171)
Par conséquent, les allégations relatives à l'incidence des enquêtes pour entente susmentionnées sur l'analyse du préjudice et du lien de causalité sont rejetées.
(172)
Une partie intéressée a indiqué qu'il existait des accords illégaux sur les prix et une répartition illégale des parts de marché entre les producteurs de l'Union, mais elle n'a fourni aucune preuve étayant cette allégation. L'argument est donc rejeté.
(173)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les pratiques anticoncurrentielles sur le marché de l'Union, les considérants (174) à (176) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.7. Méthodes de production
(174)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les méthodes de production, les considérants (177) à (178) du règlement provisoire sont confirmés.
(175)
Un importateur a réitéré des affirmations similaires après la notification des conclusions, en s'appuyant sur la différence entre les méthodes de production des entreprises de l'Union et les méthodes plus artisanales des usines chinoises. Toutefois, aucun argument fondé n'a été avancé qui soit de nature à modifier la conclusion du considérant (178) du règlement provisoire, de sorte que l'affirmation concernée est définitivement rejetée.
5.3.8. Marchés de l'occasion
(176)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les marchés de l'occasion, les considérants (179) à (180) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.9. Crise économique
(177)
Une partie a déclaré que le considérant (183) du règlement provisoire fournissait une analyse erronée de la situation pendant la période de récession économique observée entre 2010 et 2011 et que l'incidence de la crise économique avait été sous-estimée. Ces observations ont été réitérées après la notification des conclusions définitives. Cependant, ces allégations n'étaient pas fondées. Il convient également de souligner que selon le considérant cité, les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance de la RPC ont renforcé les effets de la récession économique. En ce qui concerne l'incidence de la crise économique, le considérant (184) du règlement provisoire est clair sur le fait que la crise économique a peut-être contribué aux mauvais résultats de l'industrie de l'Union, même si elle n'a pas pu rompre le lien de causalité entre les importations faisant l'objet d'un dumping et la situation préjudiciable dont l'industrie a souffert pendant la période d'enquête.
(178)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant la crise économique, les considérants (181) à (184) du règlement provisoire sont confirmés.
5.3.10. Autres facteurs
(179)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont affirmé que la baisse de l'emploi constituait une évolution normale dans l'industrie des biens de consommation. Cette affirmation n'était toutefois pas étayée. En outre, même si cette tendance était normale dans ce secteur, elle n'aurait pas pu rompre le lien de causalité entre les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping et les pertes importantes d'emplois dans le secteur. L'argument est donc rejeté.
(180)
Une partie a affirmé que les déficits structurels restants de l'industrie de l'Union, conjointement avec la surcapacité actuelle, comme cela est indiqué dans le tableau 3 du règlement provisoire, pouvaient rompre le lien de causalité entre les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping et le préjudice subi par les fabricants de l'Union. En ce qui concerne cet argument, même si l'industrie de l'Union se trouvait déjà dans une situation précaire au début de la période considérée et avait subi une restructuration, l'enquête a confirmé qu'elle était compétitive et gérait correctement la demande de tous les marchés. En ce qui concerne le tableau 3 du règlement provisoire, la baisse de la production doit être considérée en conjonction avec la pression découlant de l'important volume d'importations à bas prix en provenance de la RPC, étant donné que les exportations de l'industrie de l'Union sont restées stables. Par conséquent, cet argument n'a pas pu être accepté.
(181)
Une partie a estimé que la Commission n'avait pas tenu compte de l'effet cumulatif de chacun des autres facteurs préjudiciables. Cet argument a été avancé par plusieurs parties après la notification des conclusions définitives. Toutefois, compte tenu des résultats de l'enquête en ce qui concerne les divers autres facteurs invoqués, il n'est pas concevable que leur effet cumulatif puisse avoir rompu le lien de causalité. En effet, l'incidence de la plupart des autres facteurs mentionnés était faible, le cas échéant.
(182)
Une partie a estimé que l'autorité chargée de l'enquête avait omis de distinguer la concurrence et la causalité. Cependant, les informations complémentaires fournies étaient loin d'être concluantes à cet égard et cet argument est donc rejeté.
(183)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les autres facteurs, les considérants (185) à (190) du règlement provisoire sont confirmés.
5.4. Conclusion concernant le lien de causalité
(184)
En l'absence de tout nouveau commentaire, le considérant (191) du règlement provisoire est confirmé.
6. INTÉRÊT DE L'UNION
6.1. Remarques préliminaires
(185)
En l'absence de commentaires concernant le considérant (192) du règlement provisoire, celui-ci est confirmé.
6.2. Intérêt de l'industrie de l'Union
(186)
Un producteur polonais qui n'est pas à l'origine de la plainte a salué les mesures, alors qu'un fabricant britannique qui n'est pas non plus à l'origine de la plainte et qui a des intérêts dans l'importation du produit concerné s'y est opposé. La seconde partie estime que les droits auraient un effet négatif sur les producteurs qui complètent leur gamme de produits avec des importations en provenance de la RPC et qui se sont adaptés à la mondialisation au moyen d'un modèle d'entreprise où des activités à forte valeur ajoutée sont réalisées dans l'Union. En outre, les consommateurs seraient moins enclins à acheter leurs produits parce qu'ils n'offriraient plus une gamme complète de produits.
(187)
En ce qui concerne l'allégation de la seconde partie, la situation de cette société a été examinée. Il a été constaté que les importations chinoises d'articles pour la table ne constituaient qu'une petite partie de ses importations totales. Cependant, la société a affirmé, sans le spécifier davantage, que ces importations étaient importantes pour elle. La société n'a pas donné de chiffres sur sa propre production. Selon les états financiers, la société présentait, en 2011, un bénéfice avant impôt sur le chiffre d'affaires de plus de 10 %, la plus grande partie du bénéfice ayant été réalisée sur des marchés non européens (aucun chiffre n'a été fourni pour le produit concerné). Sur la base de ces éléments, il est peu probable que l'institution de mesures mette en danger la viabilité de cette société. En ce qui concerne l'allégation selon laquelle de nombreuses autres sociétés rencontreraient également des difficultés à la suite de l'institution des mesures, aucune preuve précise n'a été fournie. En outre, d'après les réponses reçues au cours de la phase précédant l'ouverture et d'après les observations reçues ultérieurement, rien ne montre qu'un nombre important de sociétés se trouvent dans une telle situation.
(188)
L'incidence des droits sur les activités de fabrication de l'industrie de l'Union serait positive. En fait, depuis l'institution récente de droits antidumping provisoires, plusieurs évolutions positives ont été rapportées à cet égard.
(189)
Les évolutions positives susmentionnées confirment l'affirmation des plaignants selon laquelle la production de l'Union pourrait être sensiblement augmentée dans un délai très court en utilisant des usines, des machines et de la main-d'œuvre déjà disponibles, alors que des augmentations plus importantes seraient possibles à plus long terme. Le fait de remédier aux pratiques déloyales en matière de prix sur le marché profite aux producteurs, étant donné qu'un nouveau niveau de prix encouragerait davantage la fabrication d'un plus grand nombre de produits dans l'Union, que ce soit pour de grandes ou de petites commandes, des conceptions spéciales ou des produits courants sans marque. Cela se traduirait par la création de nouveaux emplois exigeant des compétences de différents types, et par conséquent par une baisse du chômage.
(190)
Quant à l'impossibilité d'offrir une gamme complète de produits, cette affirmation ne peut être retenue, car les consommateurs exigent des gammes de produits en constante évolution et l'existence de plusieurs sources d'approvisionnement.
(191)
En l'absence de tout autre commentaire concernant l'intérêt de l'industrie de l'Union, les considérants (193) à (198) du règlement provisoire sont confirmés.
6.3. Intérêt des importateurs indépendants
(192)
Les deux principaux importateurs de l'échantillon ont contesté leur niveau de coopération en ce qui concerne les données complètes sur leur rentabilité et la marge entre les prix d'achat et la valeur de revente à des clients indépendants, tandis que l'un d'eux a remis en question le fait qu'il ait refusé l'accès à ses comptes et a soutenu que rien n'aurait changé si l'accès avait été accordé. Les parties ont affirmé que leur taille et leur modèle d'entreprise ne leur permettaient pas de fournir des données aussi détaillées que celles demandées. Au stade définitif, il est confirmé que l'un des importateurs a de nouveau refusé l'accès à ses comptes et qu'aucun d'entre eux, bien qu'ils aient tenté de le faire, n'a pas pu fournir des données complètes et exploitables sur la rentabilité et des informations sur la marge entre les prix d'achat et la valeur de revente à des clients indépendants, de sorte que ces données et ces informations puissent être utilisées par les institutions dans l'analyse de la situation des importateurs indépendants. Le peu d'informations fournies par les deux sociétés sur leur prix d'achat et de revente, bien que peu concluantes, étaient cependant tout à fait conformes aux informations générales relatives à la marge, obtenues et résumées au considérant (202) du règlement provisoire.
(193)
Au considérant (203) du règlement provisoire, les parties intéressées ont été invitées à soumettre des données supplémentaires, exhaustives et vérifiables pour analyser davantage les répercussions des mesures sur la chaîne d'approvisionnement.
(194)
À la suite de l'institution des mesures provisoires, de nouvelles réponses au questionnaire destiné aux importateurs ont été envoyées par deux importateurs indépendants. Des observations sur l'intérêt de l'Union ont également été reçues de la part d'autres importateurs non échantillonnés, d'une association du commerce européen et international (Association du commerce extérieur - Foreign Trade Association), d'une association suédoise d'importateurs, de grossistes et de détaillants (Svensk Handel), de la CCCLA et d'un producteur de l'Union ayant des intérêts dans l'importation. Aucune des observations ne contenait des données concluantes concernant les répercussions des mesures sur la chaîne d'approvisionnement.
(195)
Une partie a affirmé que les chiffres de l'emploi en aval affectés par les droits avaient été sous-estimés, étant donné que les statistiques d'Eurostat montraient que, globalement, les entreprises commerciales de distribution emploient plus de personnes (33 millions) que les entreprises manufacturières (31 millions). Cependant, les chiffres fournis concernaient les activités d'importation et de fabrication en général et n'ont pas pu être utilisés aux fins de cette enquête.
(196)
Dans une observation conjointe, plusieurs importateurs ont affirmé que les cinq importateurs échantillonnés fournissaient plus de 10 000 emplois liés au produit concerné et non 350 comme indiqué au considérant (200) du règlement provisoire. Les chiffres ont fait l'objet d'une nouvelle vérification. Il convient de souligner que, dans le cadre de l'analyse des intérêts des importateurs, le nombre d'emplois liés à l'importation et à la revente du produit concerné - fonctions logistiques incluses - est pris en considération. L'emploi lié à d'autres produits ou d'autres origines, ou à des activités telles que la vente en gros ou au détail, ne doit évidemment pas être inclus dans ce chiffre. Il est rappelé qu'à une étape antérieure de la procédure, un groupe de quatorze importateurs a estimé à 7 000 le nombre d'emplois pertinents globalement en jeu au niveau des importateurs. Ce chiffre semble constituer une estimation raisonnable si l'on se base sur l'extrapolation la plus vaste possible de la situation des importateurs retenus dans l'échantillon dans la mesure où ces chiffres pourraient être utilisés.
(197)
Plusieurs parties ont contesté la marge brute élevée mentionnée au considérant (202) du règlement provisoire, en soutenant qu'elle était trompeuse. Toutefois, l'enquête a montré que la grande majorité des importateurs ayant répondu au questionnaire avaient fait état d'une marge brute entre le prix d'achat et le prix de revente comprise entre 50 % et 200 % et que les importateurs figurant dans l'échantillon étaient dans une situation similaire. Par ailleurs, à la suite de la publication des conclusions provisoires, les plaignants ont présenté plusieurs exemples étayant l'information donnée par la publication visée au considérant (202) du règlement provisoire, à savoir celle confirmant le rapport entre le prix d'importation et le prix de vente au détail du produit concerné.
(198)
Un fabricant britannique ayant des intérêts dans l'importation a expliqué que ces marges étaient nécessaires pour couvrir certaines dépenses encourues dans l'Union. Cette partie n'a fourni aucune donnée qui aurait permis de calculer ces marges sur la base du chiffre d'affaires.
(199)
Étant donné que des valeurs utilisables concernant les bénéfices des activités d'importation du produit concerné n'ont pu être obtenues et vérifiées qu'à partir de trois des importateurs échantillonnés, et que ces trois importateurs ne représentaient que 3 % des importations du produit concerné, le chiffre du bénéfice moyen pondéré concerné n'a pas été jugé concluant et n'a dès lors pas été mentionné dans le règlement provisoire. Toutefois, il convient de noter que ce bénéfice moyen pondéré était solide (entre 6 % et 10 % - fourchette donnée pour des raisons de confidentialité).
(200)
Un importateur a fait valoir que la production de grès de couleur dans l'Union n'était pas suffisante et qu'il n'avait pas d'autre choix que d'importer ce produit de la RPC. Le même argument a été formulé après la notification des conclusions. Cependant, l'enquête a établi que le grès de couleur pouvait être obtenu auprès de plusieurs sources, y compris des producteurs de l'Union. En outre, les producteurs de l'Union disposent des capacités de production leur permettant de vendre davantage sur le marché de l'Union.
(201)
Les informations recueillies dans le cadre de l'enquête n'ont pas permis de déterminer dûment dans quelle mesure les importateurs seraient capables de répercuter les hausses de prix d'achat résultant des niveaux de droit proposés. Toutefois, si les importations en provenance de la RPC devaient faire l'objet d'un droit antidumping définitif et compte tenu des informations sur les marges brutes et nettes, rien ne suggère que la viabilité des activités des importateurs serait en danger. Un importateur a également indiqué que les principaux opérateurs de marché et importateurs dont l'activité principale ne concerne pas les articles en céramiques pour la table et la cuisine ne seraient pas négativement affectés.
(202)
Il a donc lieu de conclure que l'imposition de mesures aux niveaux proposés n'a pas de répercussions négatives sensibles sur la situation des importateurs indépendants du produit concerné dans son ensemble.
(203)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant l'intérêt des importateurs indépendants, les considérants (199) à (211) du règlement provisoire sont confirmés.
6.4. Intérêt d'autres secteurs économiques
(204)
Suite à l'invitation mentionnée au considérant (203) du règlement provisoire, le jour de la publication des mesures provisoires, la Commission a contacté directement les détaillants et les associations de détaillants concernés, les importateurs ayant une éventuelle activité de vente au détail et également les sociétés de design que la Commission connaissait et les a invités à remplir des questionnaires correspondant à leur profil. Certains bénéficiaires qui avaient initialement prétendu être des détaillants ont répondu qu'ils n'étaient pas concernés par l'enquête parce qu'ils n'étaient pas actifs dans ce type d'activité. La Commission a finalement reçu sept nouvelles réponses au questionnaire adressé aux détaillants. Ces sept détaillants représentaient 1 % des importations en provenance de la RPC durant la PE. La plupart des réponses comportaient des lacunes à de nombreux égards, mais elles ont néanmoins été analysées dans toute la mesure du possible. Aucune réponse n'a été reçue concernant le questionnaire destiné aux sociétés de design.
(205)
Les informations ainsi obtenues n'ont pas, en substance, fourni de nouveaux éléments concernant l'intérêt d'autres secteurs économiques qui pourraient remettre en question la conclusion énoncée au considérant (217) du règlement provisoire.
(206)
Suite à la publication des mesures provisoires, des observations relatives à l'intérêt de l'Union en ce qui concerne d'autres secteurs économiques ont été reçues de la part d'importateurs échantillonnés et non échantillonnés (y compris un importateur polonais actif dans le secteur des articles promotionnels), d'une association du commerce européen et international (Association du commerce extérieur - Foreign Trade Association), d'une association suédoise d'importateurs, de grossistes et de détaillants (Svensk Handel), de plusieurs détaillants, de la CCCLA et de huit sociétés de torréfaction du café (sept situées en Italie et une dont le siège est situé en Autriche).
(207)
Les sociétés de torréfaction du café ont fait valoir qu'en raison du nombre très faible de producteurs de l'Union desservant leur marché (5 au maximum), dont la plupart importeraient des produits en provenance de la RPC, soit directement ou par l'intermédiaire de filiales, et compte tenu du très grand nombre de torréfacteurs de café (1 500 - 3 000), des mesures au niveau proposé au stade provisoire pourraient les empêcher de fournir exactement les mêmes articles à l'avenir. Cet argument ne peut être accepté. Premièrement, les mesures définitives sont inférieures aux mesures provisoires. Deuxièmement, l'enquête a révélé que les producteurs de l'Union seraient en mesure de poursuivre le déploiement de leur potentiel de production et de continuer à desservir l'industrie de la torréfaction, si le préjudice causé par les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping était éliminé. Compte tenu du grand nombre de producteurs de l'Union, il est très probable qu'il y ait plus de cinq producteurs de l'Union susceptibles de prendre les commandes de sociétés de torréfaction du café.
(208)
Les sociétés de torréfaction du café ont fait valoir que les mesures antidumping porteraient atteinte à leurs exportations en raison d'une perte de compétitivité et de possibles représailles de la part des autorités chinoises. Cependant, il n'existe aucune preuve indiquant que le niveau des mesures imposées entraînerait une perte de compétitivité, compte tenu également du fait que d'autres membres de l'Organisation mondiale du commerce imposent des mesures antidumping pour ce type de produit. L'affirmation concernant des mesures de rétorsion a également été jugée non fondée.
(209)
Les sociétés de torréfaction du café ont déclaré que les mesures antidumping mèneraient inévitablement à une réduction générale de leurs activités, à une diminution de leurs ventes, à une augmentation générale du prix du café dans le secteur HORECA (hôtels, restaurants et services de restauration) et à une diminution de la qualité des produits et des services. Tout cela mettrait apparemment en danger un nombre considérable d'emplois directs et indirects. Toutefois, compte tenu de l'activité principale des sociétés de torréfaction du café et des conclusions relatives aux effets des mesures sur la chaîne d'approvisionnement, ces affirmations ne peuvent être retenues. Il convient également de noter que le fait de fournir le nombre total d'emplois liés aux activités mondiales d'une société de torréfaction du café ne peut pas être considéré comme une base de calcul appropriée pour le nombre d'emplois qui seraient menacés en raison de l'institution de mesures antidumping.
(210)
Deux détaillants ont fait valoir que la production de nouvelle porcelaine à base d'os et de porcelaine à base d'os dans l'Union n'était pas suffisante et qu'ils n'avaient pas d'autre choix que d'importer ces produits de la RPC. Une association d'importateurs a avancé le même argument après la notification des conclusions. Tout d'abord, et en général, il convient de noter que les mesures antidumping visent à rétablir le commerce équitable et non à bloquer les importations. Dans ce cas, le niveau des mesures ne peut pas être considéré comme étant prohibitif. Deuxièmement, l'enquête a établi que ces produits pouvaient être obtenus auprès de plusieurs sources, y compris des producteurs de l'Union. Enfin, les producteurs de l'Union disposent des capacités de production leur permettant de vendre davantage sur le marché de l'Union et ils pourraient continuer à exploiter leur potentiel, si des mesures antidumping définitives étaient imposées.
(211)
Un détaillant a affirmé que les mesures auraient une incidence négative sur certains objets qui servent le marché du tourisme. Cependant, aucune information de fond n'a pu étayer cette allégation. De plus, l'importance des objets concernés dans le secteur est limitée.
(212)
Un importateur et grossiste a affirmé que l'institution de mesures conduirait à une intégration verticale du marché par plusieurs grands acteurs. Toutefois, compte tenu du nombre actuel d'acteurs, cela serait peu probable à court et moyen terme.
(213)
Outre les questions déjà traitées dans le règlement provisoire, il convient de noter que plusieurs parties ont constaté que l'intérêt des petites sociétés, comme les détaillants, les distributeurs et les entreprises travaillant avec des articles promotionnels, n'avait pas été suffisamment pris en considération. Cette affirmation a été réitérée par plusieurs parties après la notification des conclusions définitives. Il faut reconnaître que, globalement, les micro-entreprises et les petites entreprises pourraient être plus vulnérables à toute hausse de prix résultant de l'imposition de droits antidumping. Cependant, il n'existe aucune preuve que le niveau des mesures imposées aura un effet négatif significatif sur les autres acteurs économiques qui sont considérés comme des PME. La demande est donc définitivement rejetée.
(214)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant l'intérêt des autres secteurs économiques, les considérants (212) à (217) du règlement provisoire sont confirmés.
6.5. Intérêt des consommateurs (ménages)
(215)
Bien que la Commission les ait contactées, aucune partie représentant directement les intérêts des acheteurs finals, comme par exemple des associations de consommateurs, n'a soumis de données.
(216)
Plusieurs parties ont contesté la conclusion du considérant (222) du règlement provisoire relative à une hausse des prix. Des objections similaires ont été formulées après la notification des conclusions définitives.
(217)
Dans le cas peu probable où le droit serait entièrement répercuté sur les consommateurs et, en supposant que les niveaux d'importation et les prix restent inchangés, les droits antidumping entraîneraient un coût annuel supplémentaire par ménage inférieur à 1 EUR. Ce calcul repose sur les volumes et les valeurs des importations au cours de la période d'enquête, le niveau proposé des droits et le nombre de ménages dans l'Union.
(218)
On ne peut considérer que cet effet est suffisant pour l'emporter sur l'incidence positive, sur l'industrie de l'Union, résultant de la limitation du préjudice causé par les importations en provenance de la RPC faisant l'objet d'un dumping.
(219)
Une partie a fait valoir que les mesures entraîneraient une pénurie d'articles de table bon marché. Cette affirmation a été réitérée après la notification des conclusions définitives. Cependant, cet argument ne saurait être retenu parce que, comme indiqué au considérant (157) du règlement provisoire, la production de l'industrie de l'Union est destinée à tous les marchés (y compris les articles de table bon marché).
(220)
En l'absence de tout nouveau commentaire concernant les intérêts des consommateurs (ménages), les considérants (218) à (226) du règlement provisoire sont confirmés.
6.6. Conclusion relative à l'intérêt de l'Union
(221)
Compte tenu de ce qui précède, l'analyse du règlement provisoire est confirmée.
(222)
Les considérants (227) à (229) du règlement provisoire sont donc confirmés.
7. MESURES ANTIDUMPING DÉFINITIVES
7.1. Niveau d'élimination du préjudice
(223)
Il a été allégué que la marge bénéficiaire utilisée pour calculer le montant de droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable était trop élevée. Cet argument a été rejeté, comme expliqué au point 4.5.3.3 ci-dessus.
(224)
Plusieurs parties ont remis en question le bénéfice cible utilisé pour calculer la marge de préjudice. Leurs observations sont abordées aux considérants (135) à (142). Sur la base de l'analyse de ces observations, il est conclu que le bénéfice cible de 6 % doit être maintenu.
(225)
En l'absence de tout autre commentaire relatif au niveau d'élimination du préjudice, la méthode décrite aux considérants (230) à (234) du règlement provisoire est confirmée.
7.2. Mesures définitives
(226)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l'intérêt de l'Union et conformément à l'article 9, paragraphe 4, du règlement de base, des mesures antidumping définitives doivent être instituées sur les importations du produit concerné, au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice) conformément à la règle du droit moindre. Tous les taux de droit devraient donc être établis au niveau des marges de dumping.
(227)
Le petit ajustement visé aux considérants (115) et (132) a entraîné une légère révision des marges de sous-cotation, tel qu'il apparaît dans les marges de préjudice présentées ci-dessous. Les droits antidumping définitifs proposés sont les suivants:
Société
Marge de dumping (%)
Marge de préjudice (%)
Taux du droit définitif (%)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd et Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
18,3
44,8
18,3
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
92,6
13,1
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
110,1
23,4
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd; Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd; Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd; Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd, et Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd
17,6
79,1
17,6
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
45,7
22,9
Autres producteurs-exportateurs ayant coopéré
17,9
79,0
17,9
Toutes les autres sociétés
36,1
110,1
36,1
(228)
Les taux de droit antidumping individuels indiqués dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit applicable à «toutes les autres sociétés» à l'échelle nationale) s'appliquent de ce fait exclusivement aux importations de produits originaires de la RPC fabriqués par ces sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques citées. Les importations du produit concerné fabriqué par toute autre société dont le nom n'est pas spécifiquement mentionné dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumises au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(229)
Afin de réduire au minimum les risques de contournement liés à la différence importante entre les taux des droits, il est jugé nécessaire, en l'espèce, de prendre des dispositions particulières pour garantir la bonne application des droits antidumping. Ces mesures spéciales prévoient notamment la présentation, aux autorités douanières des États membres, d'une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux exigences énoncées à l'annexe II du présent règlement. Les importations qui ne sont pas accompagnées d'une telle facture sont soumises au droit antidumping résiduel applicable à tous les autres exportateurs.
(230)
Si le volume des exportations de l'une des sociétés bénéficiant de taux de droit individuels plus bas devait augmenter de manière significative après l'institution des mesures concernées, cette augmentation de volume pourrait être considérée comme constituant en soi une modification de la configuration des échanges résultant de l'institution de mesures, au sens de l'article 13, paragraphe 1, du règlement de base. Dans de telles circonstances, et si les conditions nécessaires sont réunies, une enquête anticontournement peut être ouverte. Celle-ci examinera notamment la nécessité de supprimer les taux de droit individuels et d'instituer, par conséquent, un droit à l'échelle nationale.
(231)
Toute demande d'application d'un taux de droit antidumping individuel (par exemple, à la suite d'un changement de dénomination de l'entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (11) et contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et aux ventes à l'exportation résultant, par exemple, de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production et de vente. Le cas échéant, le présent règlement sera modifié en conséquence par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant de taux de droit antidumping individuels.
(232)
Afin de garantir une mise en œuvre correcte du droit antidumping, le niveau de droit applicable à l'échelle nationale devrait s'appliquer non seulement aux producteurs-exportateurs n'ayant pas coopéré, mais également aux producteurs qui n'ont effectué aucune exportation vers l'Union pendant la PE.
(233)
Afin d'assurer l'égalité de traitement entre les nouveaux exportateurs éventuels et les sociétés ayant coopéré non retenues dans l'échantillon et énumérées à l'annexe I du présent règlement, il convient d'appliquer le droit moyen pondéré auquel ces dernières sociétés sont soumises, à tout nouvel exportateur qui aurait pu bénéficier d'un réexamen au titre de l'article 11, paragraphe 4, du règlement de base.
(234)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l'institution d'un droit antidumping définitif sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine originaires de la RPC et la perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire (ci-après dénommées «conclusions définitives»). Un délai leur a également été accordé pour leur permettre de présenter leurs observations sur les conclusions définitives.
(235)
Les observations orales et écrites présentées par les parties intéressées ont été examinées et prises en considération lorsqu'il y avait lieu.
7.3. Perception définitive des droits antidumping provisoires
(236)
Compte tenu de l'ampleur des marges de dumping constatées et de l'importance du préjudice causé à l'industrie de l'Union, il est jugé nécessaire de percevoir définitivement, jusqu'à concurrence du montant des droits définitifs institués, les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire institué par le règlement provisoire,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine, à l'exclusion des couteaux en céramique, des moulins à condiments et à épices en céramique ainsi que leurs éléments de broyage en céramique, des éplucheurs en céramique, des aiguiseurs à couteaux en céramique et des pierres à pizza en céramique de cordiérite des types utilisés pour la cuisson de pizzas ou de pains, relevant actuellement des codes NC ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 et ex 6912 00 90 (codes TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 et 6912009010) et originaires de la RPC.
2. Le taux de droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière de l'Union, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-après s'établit comme suit:
Société
Droit (%)
Code additionnel TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd.
18,3
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
13,1
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
23,4
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd;
Linyi Silver Phoenix Ceramics Co., Ltd;
Linyi Chunguang Ceramics Co., Ltd;
Linyi Zefeng Ceramics Co., Ltd.
17,6
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
22,9
B353
Sociétés énumérées à l'annexe I
17,9
Toutes les autres sociétés
36,1
B999
3. L'application des taux de droit individuels antidumping précisés pour les sociétés mentionnées au paragraphe 2 est subordonnée à la présentation, aux autorités douanières des États membres, d'une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux exigences énoncées à l'annexe II. Si une telle facture n'est pas présentée, le taux de droit applicable à «Toutes les autres sociétés» s'applique.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire institué par le règlement (UE) no 1072/2012 sur les importations de moulins à condiments et à épices en céramique ainsi que leurs éléments de broyage en céramique, d'éplucheurs en céramique, d'aiguiseurs à couteaux en céramique et de pierres à pizza en céramique de cordiérite des types utilisés pour la cuisson de pizzas ou de pains, originaires de la RPC, sont libérés.
2. Les montants déposés au titre des droits antidumping provisoires institués par le règlement (UE) no 1072/2012 sur les importations d'articles en céramique pour la table et la cuisine, à l'exclusion des couteaux en céramique, des moulins à condiments et à épices en céramique ainsi que leurs éléments de broyage en céramique, des éplucheurs en céramique, des aiguiseurs à couteaux en céramique et des pierres à pizza en céramique de cordiérite des types utilisés pour la cuisson de pizzas ou de pains, originaires de la RPC, sont définitivement perçus. Les montants déposés au-delà du taux de droit antidumping définitif sont libérés.
Article 3
L'article 1er, paragraphe 2, peut être modifié en ajoutant le nouveau producteur-exportateur aux sociétés ayant coopéré non retenues dans l'échantillon et donc soumises au taux de droit moyen pondéré de 17,9 % lorsque tout nouveau producteur-exportateur de la RPC apporte à la Commission la preuve suffisante:
a)
qu'il n'a pas exporté vers l'Union le produit décrit à l'article 1er, paragraphe 1, au cours de la période d'enquête (du 1er janvier 2011 au 31 décembre 2011);
b)
qu'il n'est lié à aucun des exportateurs ou producteurs de la RPC soumis aux mesures instituées par le présent règlement; et
c)
qu'il a effectivement exporté vers l'Union le produit concerné après la période d'enquête sur laquelle les mesures sont fondées ou qu'il a souscrit une obligation contractuelle irrévocable d'exporter une quantité importante du produit vers l'Union.
Article 4
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 13 mai 2013.