PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 904/2014
ze dne 20. srpna 2014,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení šetření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 29. listopadu 2013 zahájila antidumpingové řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (dále jen „dotčená země“) do Unie. V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Téhož dne Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) ohledně platných konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) (3).
(3)
Komise zahájila toto šetření v návaznosti na podnět podaný dne 16. října 2013 společností Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
1.2. Zúčastněné strany
(4)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala všechny zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Komise oficiálně vyrozuměla rovněž žadatele, známé vyvážející výrobce a indonéské orgány, známé dovozce, dodavatele, uživatele a obchodní společnosti, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise či úředníka pro slyšení na Generálním ředitelství (dále jen „GŘ“) pro obchod.
(6)
Zúčastněné strany dostaly také možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku
(7)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi a velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách sdělila Komise prostřednictvím oznámení o zahájení řízení, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců a dovozců bez vzájemného spojení, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem jejich vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
1) Výběr vzorku z dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Požadované informace poskytlo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie a jejich zeměpisné polohy v rámci Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(10)
Pouze jedna z těchto tří společností vybraných do vzorku následně spolupracovala a zaslala vyplněný dotazník.
2) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indonésii
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Indonésii, aby se Komisi přihlásili a poskytli jí podklady uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v Indonésii a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. S ohledem na malý počet vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že provádět výběr vzorku není nutné.
b) Odpovědi na dotazník a spolupráce
(13)
Komise rozeslala dotazníky zmíněnému jedinému unijnímu výrobci, čtyřem vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku, třem dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, a třiatřiceti zjištěným uživatelům v Unii.
(14)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od zmíněného jediného unijního výrobce, od jednoho ze tří dovozců bez vzájemného spojení, kteří byli vybráni do vzorku, od jedné obchodní společnosti, od tří ze čtyř známých vyvážejících výrobců a od pěti uživatelů.
(15)
Šetření ukázalo, že nespolupracující vyvážející výrobce, který byl vybrán do vzorku, je spojený s jiným vyvážejícím výrobcem vybraným do vzorku, který při vyplňování dotazníku spolupracoval a zaslal odpovědi.
(16)
Spolupracující vyvážející výrobce uvedený v 15. bodě odůvodnění prohlásil, že by neměl být považován za subjekt spojený s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem, protože obě společnosti se ve svém rozhodování vzájemně neovlivňují. Spolupracující vyvážející výrobce kromě toho uvedl, že nespolupracujícího výrobce nemůže k vyplňování dotazníku nutit. Šetřením bylo zjištěno, že obě společnosti jsou ve vlastnictví stejných akcionářů. Byly proto považovány za spojené ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. d) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4) o provedení celního kodexu Společenství (dále jen „celní kodex“).
(17)
Třetí spolupracující vyvážející výrobce prohlásil, že v Indonésii je ještě jeden výrobce dotčeného výrobku, který je součástí skupiny uvedené v 16. bodě odůvodnění, který se však neohlásil. Šetření nepřineslo na základě údajů Eurostatu a dalších dostupných zdrojů žádné důkazy o tom, že by tento výrobce vyvážel během posuzovaného období do Unie. Tato společnost se tudíž nemusela hlásit ani poskytovat informace požadované v dotaznících určených vyvážejícím výrobcům. Všem výrobcům z Indonésie, kteří nespolupracovali, byla kromě toho uložena zbytková celní sazba, jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění. Zbytková celní sazba má svůj právní základ v článku 18 základního nařízení a je použitelná na „všechny ostatní společnosti“.
c) Inspekce na místě
(18)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné za účelem předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství.
(19)
Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Dovozci
-
Falken Trade, Olsztyn, Polsko
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Vyvážející výrobci v Indonésii
-
PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Německo
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Nizozemsko
Obchodní společnost v Hong Kongu, která je ve spojení
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“) (5).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem je glutamát sodný pocházející z Indonésie, vedený v současnosti pod kódem KN ex 2922 42 00 (dále jen „dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů.
(22)
Vyrábí se hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Při šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejné základní způsoby konečného použití.
(24)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii je významný rozdíl v kvalitě. Bylo uvedeno, že v důsledku tohoto rozdílu v kvalitě jsou glutamát sodný vyráběný a prodávaný unijním výrobním odvětvím v Unii a glutamát sodný dovážený z Indonésie vzájemně nezaměnitelné výrobky, a neměly by se proto považovat za obdobné. Toto tvrzení však zůstalo nepodložené a bylo v rozporu s výsledky šetření, z nichž vyplynulo, že mezi glutamátem sodným vyráběným v Indonésii a glutamátem sodným vyráběným v Unii žádný rozdíl v kvalitě není. Ve skutečnosti nakupovalo několik uživatelů glutamát sodný jak od unijního výrobního odvětví, tak z Indonésie a používalo jej v týchž nebo podobných produktech. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Na základě výše uvedených skutečností byl proto učiněn závěr, že dotčený výrobek, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím indonéském trhu a dotčený výrobek a výrobek prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie budou v této fázi považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Objem domácího prodeje je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého v průběhu období šetření do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého spolupracujícího vyvážejícího výrobce obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(27)
Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.
(28)
Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobků je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobků nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobků vyvážených v průběhu období šetření do Unie. Komise došla k závěru, že v případě spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii dosahoval jejich prodej na indonéském trhu ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým týmiž vyvážejícími výrobci do Unie reprezentativního objemu.
(29)
Dále Komise prověřovala, zda lze v případě každého vyvážejícího výrobce považovat prodej na domácím trhu za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto šetření probíhalo tak, že bylo stanoveno, jaký podíl má u jednotlivých typů výrobků během období šetření ziskový prodej na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
Běžná hodnota vychází z reálné ceny jednotlivých typů výrobků na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je či není ziskový, pakliže:
1)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu a
2)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku byla rovna jednotkovým výrobním nákladům nebo je přesahovala.
(31)
V tomto případě byl prodej u všech vyvážejících výrobců na domácím trhu ziskový a vážená průměrná prodejní cena byla u všech typů výrobků vyšší než výrobní náklady. U všech spolupracujících vyvážejících výrobců byla proto běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření.
3.2. Vývozní cena
(32)
Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím s nimi spojených společností sídlících v Unii nebo za jejími hranicemi.
(33)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie přímo nezávislým odběratelům, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen.
(34)
V případech, kdy vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek do Unie prostřednictvím s nimi spojených společností, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byly dovezené výrobky v Unii poprvé znovu prodány nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy o dosažený zisk (viz 35. bod odůvodnění) a o veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů
(35)
V této souvislosti nebylo možné použít ziskové rozpětí dosažené společnostmi ve spojení, protože nebylo považováno za spolehlivé. Jeden dovozce, který není ve spojení, spolupracoval, ale informace o jeho ziskovosti byly důvěrné a nebylo možné je zpřístupnit jiným třetím stranám. Z tohoto důvodu a rovněž z důvodu nedostatku dalších informací bylo pro účely stanovení vývozních cen použito ziskové rozpětí 5 %. Toto rozpětí se jevilo jako přiměřené, jelikož bylo použito také v předchozím řízení, které se týkalo jiné chemikálie vyráběné podobným odvětvím (6).
(36)
Dva spolupracující vyvážející výrobci tvrdili, že vývozní ceny, za něž svůj výrobek prodávali svým prvním odběratelům, kteří jsou s nimi ve spojení, odpovídaly běžným tržním podmínkám, a že stanovení výše vývozních cen by proto mělo vycházet z výše prodejních cen, za které vyvážející výrobce z Indonésie prodává svůj výrobek prvnímu odběrateli, který je s ním ve spojení, a nikoli z početně zjištěné vývozní ceny. Argumentovali tím, že výše cen, za které své výrobky prodávají prvnímu odběrateli, který je s nimi ve spojení, a výše cen pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, je stejná.
(37)
Šetření dospělo k závěru, že navzdory podobnosti těchto cenových hladin nedosahovaly transferové ceny mezi spojenými společnostmi výše, která by dovozcům ve spojení umožňovala vytvářet v Unii dostatečný zisk. Nelze rovněž vyloučit, že mezi společnostmi, které jsou spolu ve spojení, nevznikaly určité náklady a že nedocházelo ke vzájemné kompenzaci prostřednictvím jiných produktů. Na základě toho byl učiněn závěr, že ve srovnání s prodejem nezávislým odběratelům neodrážejí vnitřní transferové ceny příslušnou tržní hodnotu dotčeného výrobku.
(38)
Transferové ceny mezi společnostmi, které jsou ve spojení, proto nelze považovat za ceny odpovídající běžným tržním podmínkám, a příslušná tvrzení byla proto odmítnuta. Vývozní ceny výrobců vyvážejících prostřednictvím stran, které jsou s nimi ve spojení, byly proto stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno výše ve 34. a 35. bodě odůvodnění.
3.3. Srovnání
(39)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.
(40)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(41)
Byly provedeny úpravy s ohledem na dovozní poplatky, rabaty, náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, provizemi a bankovními poplatky ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
(42)
Jeden vyvážející výrobce vyvážel glutamát sodný prostřednictvím obchodní společnosti sídlící mimo Unii, která s ním byla ve spojení a která tento výrobek prodávala v Unii dalšímu spojenému dovozci, který jej následně prodával odběratelům v Unii, kteří nebyli ve spojení. V případě tohoto prodeje byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení provedena úprava zohledňující přirážku obchodníka sídlícího mimo Unii.
(43)
Jeden vyvážející výrobce požadoval, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na pobídky a propagační náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady nebyly přímo spojeny s příslušnými transakcemi provedenými v rámci domácího prodeje, a nebylo tudíž možné prokázat, že tyto náklady mají vliv na srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(44)
Dva vyvážející výrobci požadovali, aby běžná hodnota byla upravena s ohledem na přepravní náklady v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení. Do výpočtu domácích přepravních nákladů byly zahrnuty náklady spojené s přesunem zboží z výrobního zařízení do skladu. Tyto náklady byly nicméně vyhodnoceny jako vnitřní logistické náklady, a nebyly tudíž považovány za způsobilé pro úpravu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. e) základního nařízení.
(45)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty čistoty (≥ 99 %), které stanoví směrnice Komise 2008/84/ES (7). Tato zúčastněná strana tvrdila, že těmto požadavkům musí vyhovovat glutamát sodný vyvážený do Unie, ale že na výrobek prodávaný na domácím trhu v Indonésii se žádné takové požadavky nevztahují. Proto by mohla být odůvodněná úprava běžné hodnoty s ohledem na rozdílné fyzické a chemické vlastnosti podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(46)
Dotčená zúčastněná strana své tvrzení nicméně nekvantifikovala, protože neposkytla rozumný odhad tržní hodnoty údajného rozdílu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané na domácím trhu v Indonésii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava tudíž nebyla odůvodněná a tvrzení muselo být zamítnuto.
3.4. Dumpingové rozpětí
(47)
U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(48)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v Indonésii stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Je třeba poznamenat, že jeden známý vyvážející výrobce v šetření nespolupracoval, jak již bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Úroveň spolupráce se proto považovala za nízkou. V souladu s čl. 18 odst. 6 se Komise rozhodla stanovit výši zbytkového dumpingového rozpětí tak, aby odpovídalo nejvyššímu dumpingovému rozpětí u reprezentativních objemů vývozu jednoho z plně spolupracujících a prověřených vyvážejících výrobců, s tím, že bude rovněž na základě váženého průměru zohledňovat dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který byl ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(49)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí (v %)
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
PT. Miwon Indonésie
13,3
Všechny ostatní společnosti
28,4
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(50)
Během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(51)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
4.2. Spotřeba v Unii
(52)
Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na unijním trhu, připočítala k objemu dovozu z Indonésie a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.
(53)
Byla vznesena námitka, že spolupracující unijní výrobce by měl být z výrobního odvětví Unie vyřazen, protože je ve spojení s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii a že šetření by mělo být ukončeno. V tomto případě však není třeba vylučovat spolupracujícího výrobce v Unii z výrobního odvětví Unie navzdory jeho vztahu s nespolupracujícím vyvážejícím výrobcem v Indonésii, neboť tento jediný výrobce v Unii s Komisí plně spolupracoval během šetření a byl podroben dokonalé prověrce. Navíc to, že indonéský vyvážející výrobce nespolupracoval, nemělo žádný vliv na spolehlivost údajů od výrobce v Unii. Tuto námitku bylo proto nutno odmítnout.
(54)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba glutamátu sodného v Unii (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(55)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období šetření se opět mírně zvýšila. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, k němuž došlo ve výrobním odvětví Unie na unijním trhu v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 68. bod odůvodnění). Objem dovozu zůstal v obou letech na podobné úrovni. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 57. bod odůvodnění).
4.3. Dovoz z dotčené země
4.3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(56)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 52. bodě odůvodnění.
(57)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dovozu (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem dovozu z Indonésie (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(58)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(59)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
4.3.2. Ceny výrobku dováženého z dotčené země a cenové podbízení
(60)
Ceny dováženého výrobku stanovila Komise na základě údajů agentury Eurostat a odpovědí na dotazník.
(61)
Průměrná cena dováženého výrobku z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3
Ceny dováženého výrobku (EUR/tuna)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(62)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila, ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období šetření. Průměrné ceny glutamátu sodného dováženého z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 6 %.
(63)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indonéských výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
(64)
Jak bylo zmíněno výše ve 46. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný prodávaný v Unii jako potravinářská přísada musí splňovat určité hodnoty stupně čistoty, které vyžadují právní předpisy Unie. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že na výrobky dovážené z Indonésie a používané mimo potravinářské odvětví se žádné takové požadavky nevztahují, a že by tak proto v případě jejich srovnání s výrobkem prodávaným na trhu Unie mohla být odůvodněna úprava s ohledem na chemické či fyzické vlastnosti. Dotčený vyvážející výrobce své tvrzení však nekvantifikoval. Při srovnávání mohla Komise kromě toho zohlednit potenciální rozdíly v čistotě v určení typů produktu. Proto byly navzájem porovnány typy výrobku vyvážené na trh Unie a typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii se stejnou či podobnou úrovní čistoty. Žádná úprava proto nebyla odůvodněná a tvrzení bylo zamítnuto.
(65)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že u výrobků dovážených z Indonésie by měl být při výpočtu cenového podbízení zohledněn účinek kolísání měnových kurzů. Je pravda, že pravděpodobný účinek dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Unie se v podstatě zkoumá zjištěním cenového podbízení. V tomto případě byly porovnávány dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Pro vytvoření srovnatelného základu však byly vývozní ceny použité k výpočtu újmy převedeny na eura. Proto použití směnných kurzů v tomto případě pouze zajišťuje, aby byl cenový rozdíl zjištěn na srovnatelném základě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(66)
Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobního odvětví Unie v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indonésie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 0 % až 5 %.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(67)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
4.4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(68)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(69)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období šetření byla odstávka kvůli údržbě ve snaze zmenšit velký objem zásob prodloužena. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(70)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(71)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo způsobem odpovídajícím objemu výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 % v souladu s poklesem objemu výroby.
4.4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník, Eurostat.
(73)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval.
4.4.4. Růst
(74)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
4.4.5. Zaměstnanost a produktivita
(75)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(76)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(77)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 4 v 68. bodě odůvodnění.
4.4.6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Všechna dumpingová rozpětí jsou značně nad bezvýznamnou hodnotou de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.
(79)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového a újmu působícího dovozu téhož výrobku pocházejícího z Číny. Tato opatření jsou v současnosti předmětem souběžně probíhajícího přezkumného šetření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.
4.4.7. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(80)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(81)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví v Unii pro unijní odběratele, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím šetření.
(82)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a nákladů práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingových dovozů z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
4.4.8. Náklady práce
(83)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(84)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce lze vysvětlit hlavně snahou výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
4.4.9. Zásoby
(85)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(86)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na unijním trhu však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(87)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingových dovozů z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
4.4.10. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál.
(88)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V letech FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od roku FR2012/2013 se ziskovost dostala do záporných hodnot. V období šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéských dovozů, které byly na unijní trh uváděny za dumpingové ceny a neumožňovaly výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům.
(90)
Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období šetření se tento trend ještě vyhrotil. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(91)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(92)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo negativní tendenci ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(93)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
4.4.11. Závěr o újmě
(94)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy jevily nepříznivou tendenci. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(95)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(97)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Jedná se o tyto činitele:
a)
účinky dovozu z Číny;
b)
dovoz z jiných třetích zemí;
c)
vývoj spotřeby v Unii;
d)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie;
e)
neefektivita výrobního odvětví Unie;
f)
finanční krize;
g)
investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti.
h)
ceny surovin a další náklady.
5.1. Účinek dumpingového dovozu
(98)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenovou hladinu dováženého výrobku, který byl předmětem šetření, a míru, do jaké tyto činitele přispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(99)
Šetření ukázalo, že během posuzovaného období se objem levného dováženého dumpingového zboží z Indonésie zvýšil o 182 %, následkem čehož se během téhož období zvýšil podíl na trhu přibližně o 187 %. Současně s tím klesl výrobnímu odvětví Unie objem prodeje o 17 % a podíl na trhu o 15 %. O 71 % také poklesl podíl, který na trhu zaujímal celkový dovoz z jiných třetích zemí.
(100)
Ceny zboží dováženého z Indonésie se zároveň snížily o 8 %. Zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit. To vedlo k významnému snížení ziskovosti a počínaje FR2012/2013 ke ztrátovosti, která se v období šetření ještě prohloubila.
(101)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením objemu zboží dováženého za dumpingové ceny z Indonésie, a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má indonéský dovoz rozhodující úlohu.
5.2. Účinky dalších faktorů
5.2.1. Účinky dovozu z Číny
(102)
Na čínský dovoz je v současnosti uvaleno antidumpingové clo. Objem dovozu stoupl o 65 % a odpovídajícím způsobem se v posuzovaném období zvýšil o 68 % i podíl na trhu. V posuzovaném období se nicméně jak objem dovozu, tak podíl na trhu pohyboval na nízké úrovni. Ceny zboží dováženého z Číny se během posuzovaného období výrazně snížily, a sice o 20 %. Vzhledem k tomu, že bylo zavedeno antidumpingové clo, nepředstavovaly ceny zboží dováženého z Číny cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(103)
Za těchto podmínek se nelze domnívat, že by zboží dovážené z Číny přispívalo k podstatné újmě, kterou během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie.
Tabulka 11
Dovoz z Číny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Průměrná cena (EUR/tuna) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
5.2.2. Dovoz z jiných třetích zemí
(104)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země.
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Jiné třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)*
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(105)
Objem dovozu z jiných třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se pak také odpovídajícím způsobem - o 71 % - zmenšil podíl na trhu. V období šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(106)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(107)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 13. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
Tabulka 13
Celkový objem dovozu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Celkový objem dovozu
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indonésie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.3. Vývoj spotřeby v Unii
(109)
Spotřeba v Unii vykazovala během posuzovaného období pouze mírný 2 % pokles, který nemůže vysvětlovat 17 % snížení objemu prodeje na straně výrobního odvětví Unie a 15 % snížení jeho podílu na trhu. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj spotřeby nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(110)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 14
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
OŠ
Index objemu vývozu
100
249
234
222
Index průměrné jednotkové ceny
100
107
101
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(111)
Objem vývozu, který vykazovalo výrobní odvětví Unie, se ve FR2011/2012 zvýšil a v následujících letech až do období šetření mírně klesal. Během posuzovaného období se téměř zdvojnásobil. Současně došlo k mírnému poklesu vývozních cen (o 5 %). Zvýšení vývozního prodeje částečně vyrovnávalo pokles objemu prodeje a menší podíl na trhu v Unii. Kdyby se vývozní odbyt zvýšil, pak by ztráta na úsporách z rozsahu výroby a dopad na jednotkové náklady výroby výrobního odvětví Unie byly za situace, která se vyznačovala silnými cenovými tlaky ze strany dumpingového dovozu, ještě větší a vedly by k ještě větším finančním ztrátám. Výkonnost výrobního odvětví Unie proto nemohla mít nepříznivé dopady na situaci, v níž tomuto odvětví vznikala újma.
(112)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že pokles prodeje, který výrobní odvětví Unie zaznamenalo na unijním trhu, je důsledkem toho, že glutamát sodný vyváží a prodává nedávno získané potravinářské společnosti v Turecku, s níž je ve spojení. Toto tvrzení nebylo doloženo. Šetřením se navíc ukázalo, že zmíněnou potravinářskou společnost získalo výrobní odvětví Unie až po období šetření. V posuzovaném období nemohla mít tato akvizice na situaci výrobního odvětví Unie žádný vliv. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že prodej glutamátu sodného společnosti v Turecku, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.5. Údajná neefektivita výrobního odvětví Unie
(113)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je neefektivita výrobního procesu ve výrobním odvětví Unie. Tato zúčastněná strana nicméně neuvedla žádný konkrétní případ takové neefektivity a její tvrzení tak zůstalo nepodložené. Ani na základě šetření nevyšla najevo žádná případná neefektivita výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že údajná neefektivita výrobního odvětví Unie nenarušuje příčinnou souvislost.
5.2.6. Finanční krize
(114)
Jedna strana tvrdila, že zdrojem podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je finanční krize. Unijní trh s glutamátem sodným však nevykazoval žádné kolísání a celosvětovou finanční krizí byl zasažen pouze okrajově. Pokud by tomu tak nebylo a pokud by příčinou ztrát výrobního odvětví Unie byla skutečně celosvětová finanční krize, muselo by totéž platit i pro všechny ostatní účastníky hospodářské soutěže na trhu s glutamátem sodným. Jak ale patrno, indonéští výrobci glutamátu sodného byli schopni objem svého prodeje na unijním trhu navzdory celosvětové finanční krizi zvýšit. K předpokladu, že výrobní odvětví Unie bylo celosvětovou finanční krizí zasaženo citelněji než jeho asijští konkurenti, není proto žádný důvod. Tento argument je proto nutné zamítnout. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že účinky finanční krize nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.7. Investice a regulační požadavky EU týkající se bezpečnosti
(115)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vysoké investice, které bylo nutné provést kvůli plnění bezpečnostních předpisů platných v EU.
(116)
Šetřením se nicméně ukázalo, že investice související s bezpečnostními požadavky EU se po celé posuzované období pohybovaly na nízké úrovni ve srovnání s jinými investicemi realizovanými v posuzovaném období. Značnou část investic ve výrobním odvětví Unie tvořily investice do preventivní údržby. K výraznějšímu zvýšení investic došlo mezi FR2010/2011 a FR2011/2012. Toto zvýšení je vysvětleno skutečností, že výrobní odvětví Unie, které se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingového dovozu z Číny, muselo své investice do preventivní údržby odložit na období, kdy nebude ve ztrátě. Jakmile se začaly projevovat účinky cel uvalených na čínský dovoz, bylo výrobní odvětví Unie opět schopno realizovat zisky a mohlo se vrátit k obvyklé výši investic. V následujících obdobích zůstaly investice na podobné výši a nadále zahrnovaly hlavně údržbu. Nebyly uskutečněny žádné investice za účelem zvyšování kapacity, která se během posuzovaného období nezměnila. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že investice výrobního odvětví Unie nenarušují příčinnou souvislost.
5.2.8. Ceny surovin a další náklady
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je výrazné zvýšení cen hlavních surovin, zejména průmyslového cukru, amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové.
Průmyslový cukr
(118)
Průmyslový cukr je pro výrobní odvětví Unie jedním z hlavních nákladových činitelů v rámci jeho celkových výrobních nákladů. Jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění, jednotkové výrobní náklady se ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období fakticky zvýšily, a to včetně ceny průmyslového cukru. Podle veřejně dostupných statistických údajů (9) se v Unii průměrná cena průmyslového cukru i přes své mírné zvýšení v období od FR2010/2011 do poloviny roku 2012 držela pod úrovní ceny na světovém trhu. Následně cena průmyslového cukru v Unii i cena průmyslového cukru na světovém trhu klesla a ustálila se na podobné výši. Argument, podle něhož bylo příčinou újmy zvýšení ceny cukru, je tudíž nepodložený a musí být zamítnut.
Chemické látky
(119)
Náklady na amoniak, sodný louh a kyselinu sírovou se výrobnímu odvětví Unie během posuzovaného období zvyšovaly tak, jak rostly ceny tohoto zboží na mezinárodním trhu. Tento cenový nárůst se tudíž neomezoval jen na výrobní odvětví Unie, ale zasáhl i hospodářské subjekty ve třetích zemích. Na základě těchto skutečností se nelze domnívat, že by zvýšení cen amoniaku, sodného louhu a kyseliny sírové bylo samo o sobě příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
Další
(120)
Další zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, jsou vyšší ceny energie, vyšší náklady práce a vyšší náklady na balení. Šetřením se sice ukázalo, že tyto náklady se během posuzovaného období (viz 81. a 83. bod odůvodnění) skutečně zvýšily, Komise však dospěla k názoru, že dotčené výrobní odvětví Unie nemohlo toto zvýšení nákladů promítnout, a to ani částečně, do své prodejní ceny, protože bylo vystaveno cenovému tlaku ze strany indonéského dovozu. Zvýšení nákladů u těchto činitelů proto nelze samo o sobě považovat za příčinu podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3. Závěr k příčině újmy
(121)
Z výše předložené analýzy je zřejmé, že mezi FR2010/2011 a obdobím šetření došlo k podstatnému zvýšení objemu dumpingového dovozu zboží pocházejícího z Indonésie a jeho podílu na trhu a během posuzovaného období též ke snížení vývozních cen.
(122)
Toto zvýšení podílu levného dovozu z Indonésie na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, což spolu s tlakem na snižování cen vedlo ke značným ztrátám výrobního odvětví Unie.
(123)
Na druhé straně bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčené země a že ostatní činitele tuto příčinnou souvislost nenarušují.
(125)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinky dovozu z Číny a dalších třetích zemí, vývoje spotřeby, vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, jeho údajné neefektivity, finanční krize, investic a právních požadavků EU týkajících se bezpečnosti, cen surovin a dalších nákladů na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie byly omezené.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Předběžná poznámka
(126)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Při zjišťování zájmu Unie vycházela z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, obchodních společností, dovozců, uživatelů a dodavatelů surovin.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z Indonésie. Téměř všechny ukazatelé újmy svědčily o nepříznivých tendencích, zejména o tom, že se během posuzovaného období zhoršil objem výroby, objem prodeje, podíl na trhu a ziskovost. Tato klesající tendence byla zjištěna i na základě dalších ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic. V témže období se zvýšil objem zásob.
(128)
Očekává se, že poté, co budou přijata příslušná opatření, dojde ke zvýšení dovozních cen a výrobní odvětví Unie tak přestane být pod finančními tlaky, které v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Výrobní odvětví Unie by tak mělo být schopno zvýšit své ceny natolik, aby se do nich promítly vyšší náklady, a postupně dosáhnout ziskovosti. Tento vývoj by měl mít rovněž příznivý dopad na objem výroby a prodeje. Pokud by tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že stav výrobního odvětví Unie by se dále zhoršoval. Vzhledem k tomu, že cenové tlaky, které vytváří dumpingový dovoz, neustanou a výrobní odvětví Unie bude nuceno k tomu, aby v Unii přistoupilo na nízké ceny, je velmi pravděpodobné, že objem prodeje a podíl na trhu se bude dále zmenšovat. V rámci takového scénáře bude mít výrobní odvětví Unie i nadále výrazné ztráty. Nelze vyloučit, že v důsledku klesajícího objemu prodeje a výroby a vysokým ztrátám bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Unie by se tím zároveň stala závislou na dovozu ze třetích zemí.
(129)
V této fázi byl proto učiněn závěr, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3. Zájem dovozců a obchodních společností
(130)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Tři dovozci, kteří nebyli ve spojení, byli zařazeni do vzorku a obdrželi dotazník, na který odpověděl pouze jeden. V této společnosti proběhla prověrka na místě.
(131)
Dovoz glutamátu sodného z Indonésie představoval méně než 15 % obratu dovozce. Komise dospěla k názoru, že i když činnost této společnosti spojená s dovozem glutamátu sodného může být uvalením cla nepříznivě ovlivněna, celkově bude i nadále zisková.
(132)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům na unijním trhu i mimo něj. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, vedle toho ale i od dovozců glutamátu sodného z Indonésie a jiných třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Na základě toho lze soudit, že dopady antidumpingových opatření na její situaci by byly zanedbatelné.
6.4. Zájem uživatelů
(133)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(134)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
Odvětví produkce potravin a nápojů
(135)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(136)
Dvě spolupracující společnosti kupovaly glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie a z Indonésie dovážely jen velmi malé nebo nulové množství této látky. V případě těchto dvou společností představovala činnost týkající se výrobků obsahujících glutamát sodný přibližně jednu třetinu jejich celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období šetření byly tyto společnosti ziskové. S ohledem na tato zjištění je pravděpodobné, že navržená opatření proti Indonésii budou mít na tyto společnosti omezený dopad.
(137)
Ostatní dvě společnosti nakupovaly velké množství glutamátu sodného z Indonésie, ale jejich činnost v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s jejich celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období šetření ziskové. Je proto nepravděpodobné, že by na tyto společnosti mělo nějaké opatření proti glutamátu sodnému z Indonésie významný dopad.
Nepotravinářské odvětví
(138)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období šetření nakupovala tato společnost glutamát sodný hlavně od výrobního odvětví Unie, dovážela ho však také z Indonésie a v menší míře z Koreje. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(139)
Na základě těchto skutečností bylo možné usuzovat, že jakkoli nelze vyloučit, že zavedení opatření proti Indonésii by na tuto společnost mohlo mít nepříznivé účinky, tak vzhledem k dostupnosti jiných zdrojů dodávek a skutečnosti, že činnost, při níž používá glutamát sodný, je zisková, by byl možný dopad těchto opatření na tuto společnost omezený.
(140)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (10), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množstvím právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky.
(141)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na unijním trhu. Indonéský dovoz by tak měl i nadále zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(142)
Ze zjištění tohoto šetření každopádně vyplývá, že i kdyby měla být veškerá poptávka uvedené společnosti po glutamátu sodném saturována dovozem z Indonésie, činnost této společnosti, při níž glutamát sodný používá, by byla i nadále zisková. V nejhorším scénáři se přitom nepočítá s možností, že celní náklady by mohly být přinejmenším zčásti přeneseny na konečné odběratele.
6.5. Zájem dodavatelů
(143)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Nepřijetí opatření by tudíž nemělo na situaci těchto dodavatelů žádný vliv.
6.6. Jiné argumenty
(144)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie má na unijním trhu dominantní postavení, a tvrdilo, že budou-li na indonéský dovoz uplatněna antidumpingová opatření, posílí se tím jeho postavení, což podle nich není v zájmu Unie.
(145)
Šetření jasně prokázalo, že uvedený jediný unijní výrobce není schopen udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(146)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že k indonéskému dovozu není jiná alternativa, protože ceny dovozu z jiných třetích zemí jsou příliš vysoké.
(147)
Je třeba připomenout, že ve FR2010/2011 měl dovoz z jiných třetích zemí na trhu významný podíl. Také dovoz ze třetích zemí byl pod cenovým tlakem ze strany dumpingového dovozu z Indonésie a utrpěl významné ztráty, co se týče objemu prodeje i podílu na trhu, ve prospěch indonéského dovozu. Uvalení cla na dovoz glutamátu sodného z Indonésie by mělo umožnit jiným třetím zemím, jako je Brazílie, Korea a Vietnam, aby svůj ztracený podíl na unijním trhu znovu získaly. Z hlediska cen by účelem antidumpingových opatření mělo být to, aby v Unii byly nastoleny rovné podmínky hospodářské soutěže, které by umožňovaly dovážet do Unie zboží za spravedlivé ceny. Z šetření vyplynulo, že uvalení cel by nemělo mít významný dopad na situaci navazujícího výrobního odvětví. Tvrzení, že neexistují alternativní zdroje dodávek, bylo proto odmítnuto.
6.7. Závěry týkající se zájmu Unie
(148)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by opravňovaly k vyvození závěru, že uvalení prozatímních opatření na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie není v této fázi šetření v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň odstranění újmy (rozpětí újmy)
(150)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(151)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Jelikož Komise zjistila, že účinek dumpingového dovozu nastal až ve třetím roce posuzovaného období, bylo ziskové rozpětí stanoveno odkazem na první dva roky posuzovaného období, kdy k dumpingovému dovozu nedocházelo. Komise považovala za správné použít vážené průměrné tiskové rozpětí, jak bylo stanoveno v 89. bodě odůvodnění. Ziskové rozpětí bylo stanoveno na 5 % až 15 %. Přesnější hodnotu ziskového rozpětí nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti. Na základě toho pak Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu, a to tak, že k výrobním nákladům, které toto výrobní odvětví Unie vykazovalo během období šetření, přidala ziskové rozpětí vypočítané výše uvedeným způsobem. Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indonésii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, která mu nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF. Rozpětí újmy vypočítaná s použitím 5 % a 15 % zisku jsou uvedena v tabulce č. 154. bodě odůvodnění.
(152)
Jak bylo uvedeno výše v 64. bodě odůvodnění, jeden vyvážející výrobce tvrdil, že glutamát sodný dovážený do Unie a glutamát sodný vyráběný výrobním odvětvím Unie a jím prodávaný na trhu Unie mohou mít odlišný stupeň čistoty, a že by proto měla být provedena odpovídající úprava. Z důvodů uvedených ve stejném bodě odůvodnění nebyla oprávněna žádná úprava a toto tvrzení muselo být zamítnuto.
7.2. Prozatímní opatření
(153)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(154)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
(v %)
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní antidumpingové clo
Indonésie
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
[24,6 - 39,8]
7,0
Indonésie
PT. Miwon Indonésie
13,3
[27,9 - 43,6]
13,3
Indonésie
Všechny ostatní společnosti
28,4
[31,4 - 47,0]
28,4
(155)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení pod svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.
(156)
Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace, včetně informací o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou, o domácím prodeji a prodeji na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Komise v odůvodněných případech aktualizuje seznam společností, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti.
(157)
Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze. Na zboží, které bude dovezeno bez této faktury, bude uvaleno antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(158)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti se nebude vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
159)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
160)
Zjištění týkající se uvalení cel, která byla v souvislosti s tímto nařízením učiněna, jsou prozatímní a pro účely případných konečných zjištění je bude možná nutné přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1) Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného, v současnosti vedeného pod kódem KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Indonésie.
2) Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
PT. Cheil Jedang Indonésie
7,0
B961
PT. Miwon Indonésie
13,3
B962
Všechny ostatní společnosti
28,4
B999
3) Jednotlivé celní sazby pro konkrétní společnosti uvedené v odstavci 2 lze použít pod podmínkou, že celním orgánům členských států bude předložena platná obchodní faktura, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze I. Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
4) Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5) Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení na GŘ pro obchod.
2) Do 25 dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. srpna 2014.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) No 904/2014 DE LA COMMISSION
du 20 août 2014
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de glutamate monosodique originaire d'Indonésie
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1), et notamment son article 7,
après consultation des États membres,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture
(1)
Le 29 novembre 2013, la Commission européenne (ci-après la «Commission») a ouvert une enquête antidumping concernant les importations dans l'Union de glutamate monosodique originaire d'Indonésie (ci-après le «pays concerné»). Elle a publié un avis d'ouverture au Journal officiel de l'Union européenne (2) (ci-après l'«avis d'ouverture»).
(2)
À la même date, la Commission a annoncé l'ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1225/2009 (ci-après le «règlement de base»), concernant les mesures antidumping définitives applicables aux importations de glutamate monosodique originaire de la République populaire de Chine (ci-après la «Chine»), par un avis publié au Journal officiel de l'Union européenne (3).
(3)
La Commission a ouvert l'enquête à la suite d'une plainte déposée, le 16 octobre 2013, par Ajinomoto Foods Europe SAS (ci-après le «plaignant»), l'unique producteur de l'Union de glutamate monosodique, représentant donc 100 % de la production totale de l'Union de glutamate monosodique. La plainte contenait des éléments attestant à première vue l'existence du dumping et du préjudice important en résultant, qui ont été jugés suffisants pour justifier l'ouverture de la procédure.
1.2. Parties intéressées
(4)
Dans l'avis d'ouverture, la Commission a invité toutes les parties intéressées à la contacter afin de participer à l'enquête. En outre, la Commission a officiellement informé le plaignant, les producteurs-exportateurs connus et les autorités indonésiennes, les importateurs connus, les fournisseurs, les utilisateurs et les négociants notoirement concernés de l'ouverture de l'enquête et les a invités à y prendre part.
(5)
Elle a donné aux parties intéressées la possibilité de présenter leurs observations sur l'ouverture de l'enquête et de demander à être entendues par la Commission et/ou le conseiller-auditeur de la direction générale du commerce (ci-après la «DG Commerce»).
(6)
Elle a également donné aux parties intéressées la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l'avis d'ouverture. Toutes les parties qui en ont fait la demande et ont démontré qu'il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
a) Échantillonnage
(7)
Étant donné le grand nombre de producteurs-exportateurs dans le pays concerné ainsi que d'importateurs indépendants qui participaient à l'enquête et afin d'achever l'enquête dans les délais prescrits, la Commission a annoncé dans l'avis d'ouverture qu'elle avait décidé de limiter à un nombre raisonnable les producteurs-exportateurs et les importateurs indépendants qui seraient soumis à l'enquête en constituant un échantillon conformément à l'article 17 du règlement de base (ce processus est également appelé «échantillonnage»).
1. Échantillonnage des importateurs indépendants
(8)
Afin de déterminer si un échantillonnage était nécessaire et, le cas échéant, de constituer un échantillon, la Commission a demandé à tous les importateurs indépendants de se faire connaître et de fournir les informations spécifiées dans l'avis d'ouverture.
(9)
Quatorze importateurs indépendants ont fourni les informations demandées et ont accepté d'être inclus dans l'échantillon. Conformément à l'article 17, paragraphe 1, du règlement de base, la Commission a constitué un échantillon de trois importateurs sur la base du plus grand volume d'importations dans l'Union et de leur situation géographique dans l'Union. Conformément à l'article 17, paragraphe 2, du règlement de base, tous les importateurs connus concernés ont été consultés sur le choix de l'échantillon. Aucun commentaire n'a été émis.
(10)
Par la suite, seule une des trois sociétés retenues dans l'échantillon a coopéré en soumettant une réponse au questionnaire.
2. Échantillonnage des producteurs-exportateurs en Indonésie
(11)
Afin de déterminer si un échantillonnage était nécessaire et, le cas échéant, de constituer un échantillon, la Commission a demandé à tous les producteurs-exportateurs de se faire connaître de la Commission et de fournir les informations spécifiées dans l'avis d'ouverture.
(12)
Quatre producteurs-exportateurs dans le pays concerné ont fourni les informations demandées et ont accepté d'être inclus dans l'échantillon. Étant donné le faible nombre de producteurs-exportateurs, la Commission a décidé qu'un échantillonnage n'était pas nécessaire.
b) Réponses aux questionnaires et coopération
(13)
La Commission a envoyé des questionnaires à l'unique producteur de l'Union, aux quatre producteurs-exportateurs inclus dans l'échantillon, aux trois importateurs indépendants inclus dans l'échantillon et à trente-trois utilisateurs identifiés dans l'Union.
(14)
Elle a reçu des réponses aux questionnaires de l'unique producteur de l'Union, de l'un des trois importateurs indépendants inclus dans l'échantillon, d'un négociant, de trois producteurs-exportateurs connus sur quatre et de cinq utilisateurs.
(15)
L'enquête a révélé que le producteur-exportateur inclus dans l'échantillon et n'ayant pas coopéré était lié à un autre producteur-exportateur inclus dans l'échantillon qui coopérait en soumettant une réponse au questionnaire.
(16)
Le producteur-exportateur ayant coopéré mentionné au considérant 15 a fait valoir qu'il ne devait pas être considéré comme lié au producteur-exportateur n'ayant pas coopéré, étant donné qu'aucune des deux sociétés n'avait d'influence sur la prise de décisions de l'autre. En outre, le producteur-exportateur ayant coopéré a affirmé qu'il ne pouvait obliger celui n'ayant pas coopéré à répondre au questionnaire. L'enquête a établi que les deux sociétés appartenaient aux mêmes actionnaires. Dès lors, elles ont été considérées comme liées au sens de l'article 143, paragraphe 1, point d), du règlement (CEE) no 2454/93 de la Commission (4) concernant l'établissement du code des douanes communautaire.
(17)
Un troisième producteur-exportateur ayant coopéré a affirmé qu'il y avait un autre producteur du produit concerné en Indonésie, qui faisait partie du groupe mentionné au considérant 16 mais qui ne s'était pas fait connaître. Bien que ce producteur existe effectivement, l'enquête n'a trouvé aucun élément de preuve basé sur des données d'Eurostat et d'autres sources disponibles selon lequel ce producteur exportait vers l'Union pendant la période considérée. Dès lors, cette société n'a pas été invitée à se faire connaître ou à fournir les informations demandées dans les questionnaires destinés aux producteurs-exportateurs. En outre, comme décrit au considérant 48, un taux de droit résiduel a été établi pour tous les producteurs dans le pays concerné n'ayant pas coopéré. Ce droit résiduel est basé sur l'article 18 du règlement de base et est applicable à «toutes les autres sociétés».
c) Visites de vérification
(18)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l'intérêt de l'Union.
(19)
Des visites de vérification en application de l'article 16 du règlement de base ont été menées dans les locaux des sociétés suivantes:
Producteurs de l'Union
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, France
Importateurs
-
Falken Trade, Olsztyn, Pologne
Utilisateurs
-
AkzoNobel, Amersfoort, Pays-Bas
-
Unilever, Rotterdam, Pays-Bas
Producteurs-exportateurs en Indonésie
-
PT Miwon Indonesia, Jakarta, Indonésie
-
PT Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonésie
Importateurs liés dans l'Union
-
CJ Europe GmbH, Schwalbach, Allemagne
-
Daesang Europe B.V. Amstelveen, Pays-Bas
Négociant lié à Hong Kong
-
CJ China Limited, Hong Kong
1.3. Période d'enquête et période considérée
(20)
L'enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période du 1er octobre 2012 au 30 septembre 2013 (ci-après la «période d'enquête» ou «PE»). L'examen de l'évolution de la situation aux fins de l'évaluation du préjudice a couvert la période comprise entre le 1er avril 2010 et la fin de la période d'enquête (ci-après la «période considérée») (5).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(21)
Le produit concerné est le glutamate monosodique originaire d'Indonésie, relevant actuellement du code NC ex 2922 42 00 (ci-après le «produit concerné»). Le glutamate monosodique est un additif alimentaire principalement utilisé comme exhausteur de goût dans les potages, les bouillons, les préparations de poisson et de viande, les mélanges d'épices et les plats préparés. Il est produit sous la forme de cristaux blancs, inodores, de différentes tailles. Le glutamate monosodique est également utilisé par l'industrie chimique pour des applications non alimentaires, telles que les détergents.
(22)
Il est essentiellement produit par la fermentation de diverses sources de sucre (amidon de maïs, amidon de tapioca, sirop de sucre, mélasse de canne à sucre et mélasse de betteraves sucrières).
2.2. Produit similaire
(23)
L'enquête a démontré que le produit concerné, le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur de l'Indonésie et le produit fabriqué et vendu dans l'Union par l'industrie de l'Union présentent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques et les mêmes utilisations de base.
(24)
Une partie intéressée a affirmé qu'il existait une différence de qualité significative entre le glutamate monosodique produit en Indonésie et le glutamate monosodique produit dans l'Union. Il a été avancé qu'en raison de cette différence de qualité, le glutamate monosodique produit et vendu par l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union et le glutamate monosodique importé d'Indonésie n'étaient pas interchangeables et ne devaient dès lors pas être considérés comme similaires. Cette affirmation n'a pas été étayée et était contraire aux conclusions de l'enquête, qui n'a révélé aucune différence de qualité entre le glutamate monosodique produit en Indonésie et le glutamate monosodique produit dans l'Union. En fait, plusieurs utilisateurs achetaient du glutamate monosodique provenant tant de l'industrie de l'Union que d'Indonésie et l'utilisaient dans des applications tant identiques que similaires. En conséquence, cette affirmation a été rejetée.
(25)
Sur la base de ce qui précède, le produit concerné, le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur de l'Indonésie et le produit fabriqué et vendu dans l'Union par l'industrie de l'Union sont considérés à ce stade comme des produits similaires au sens de l'article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. DUMPING
3.1. Valeur normale
(26)
La Commission a d'abord examiné si le volume total des ventes sur le marché intérieur pour chaque producteur-exportateur ayant coopéré était représentatif, conformément à l'article 2, paragraphe 2, du règlement de base. Les ventes nationales sont considérées comme représentatives si le volume total des ventes nationales du produit similaire aux clients indépendants sur le marché intérieur par producteur-exportateur représente au moins 5 % du volume total des ventes à l'exportation du produit concerné dans l'Union pendant la période d'enquête. Sur cette base, les ventes totales du produit similaire sur le marché intérieur réalisées par chaque producteur-exportateur ayant coopéré étaient représentatives.
(27)
La Commission a ensuite identifié les types de produits vendus sur le marché intérieur qui étaient identiques ou comparables aux types de produits vendus à l'exportation à destination de l'Union.
(28)
La Commission a alors examiné si les ventes nationales par chaque producteur-exportateur ayant coopéré sur son marché intérieur pour chaque type de produit qui est identique ou comparable à un type de produit vendu à l'exportation à destination de l'Union étaient représentatives, conformément à l'article 2, paragraphe 2, du règlement de base. Les ventes nationales d'un type de produit sont représentatives si le volume total des ventes nationales de ce type de produit à des clients indépendants pendant la période d'enquête représente au moins 5 % du volume total des ventes à l'exportation du type de produit identique ou comparable à destination de l'Union. La Commission a établi que les producteurs-exportateurs ayant coopéré en Indonésie avaient effectué des ventes en quantités représentatives sur le marché indonésien par rapport à leurs exportations du produit concerné à destination de l'Union.
(29)
La Commission a ensuite examiné si les ventes nationales par chaque producteur-exportateur pouvaient être considérées comme ayant lieu au cours d'opérations commerciales normales conformément à l'article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Elle l'a fait en établissant la proportion de ventes rentables à des clients indépendants sur le marché intérieur pour chaque type de produit pendant la période d'enquête.
(30)
La valeur normale est fondée sur le prix intérieur réel par type de produit, que ces ventes soient rentables ou non, si:
1)
le volume du type de produit, vendu à un prix net égal ou supérieur au coût de production calculé, représente plus de 80 % du volume total des ventes de ce type de produit; et
2)
le prix de vente moyen pondéré de ce type de produit est égal ou supérieur au coût unitaire de production.
(31)
En l'espèce, les ventes nationales de tous les producteurs-exportateurs étaient bénéficiaires et le prix de vente moyen pondéré était supérieur au coût de production de tous les types de produit. En conséquence, pour tous les producteurs-exportateurs ayant coopéré, la valeur normale correspond à la moyenne pondérée des prix de toutes les ventes nationales pendant la période d'enquête.
3.2. Prix à l'exportation
(32)
Les producteurs-exportateurs ayant coopéré ont exporté vers l'Union, soit directement à des clients indépendants, soit par l'intermédiaire de sociétés liées établies dans et hors de l'Union.
(33)
Lorsque les producteurs-exportateurs exportaient le produit concerné directement à destination de clients indépendants dans l'Union, le prix à l'exportation a été déterminé sur la base des prix à l'exportation effectivement payés ou à payer, conformément à l'article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
(34)
Lorsque les producteurs-exportateurs exportaient le produit concerné à destination de l'Union par l'intermédiaire de sociétés liées, le prix à l'exportation a été établi sur la base du prix auquel le produit importé était revendu pour la première fois à des clients indépendants de l'Union, conformément à l'article 2, paragraphe 9, du règlement de base. Le cas échéant, des ajustements ont été effectués pour le bénéfice réalisé (voir le considérant 35) et pour tous les frais intervenus entre l'importation et la revente, y compris au titre des frais de vente, des dépenses administratives et autres frais généraux.
(35)
À cet égard, la marge bénéficiaire réalisée par les sociétés liées n'a pu être utilisée car elle a été considérée comme peu fiable. Un importateur indépendant a coopéré mais sa rentabilité était confidentielle et n'a pu être divulguée aux autres tierces parties. Dès lors, et à défaut de toute autre information, une marge bénéficiaire de 5 % a été utilisée pour la détermination du prix à l'exportation. Cette marge a été jugée raisonnable, étant donné qu'elle a également été utilisée dans une procédure précédente concernant un autre produit chimique fabriqué par une industrie similaire (6).
(36)
Les deux producteurs-exportateurs ayant coopéré ont affirmé que les prix à l'exportation pour leurs premiers clients liés étaient fixés aux conditions normales du marché et que la détermination du prix à l'exportation devait dès lors être basée sur le prix de vente entre le producteur-exportateur en Indonésie et le premier client lié, plutôt que sur un prix à l'exportation construit. Ils ont fait valoir que leurs prix de vente pour les premiers clients liés se situaient au même niveau que les prix pour les clients indépendants dans l'Union.
(37)
L'enquête a conclu qu'en dépit de niveaux de prix similaires, les prix de transfert entre sociétés liées ne se situaient pas à un niveau pouvant permettre aux importateurs liés de réaliser un bénéfice raisonnable dans l'Union. De même, il ne peut être exclu que certains frais aient été encourus entre les sociétés liées et qu'il y ait eu une compensation croisée par le biais d'autres produits. Sur cette base, il a été conclu que le prix de transfert interne ne reflétait pas la valeur de marché appropriée du produit concerné lorsqu'il était comparé aux ventes à des clients indépendants.
(38)
Sur cette base, le prix de transfert entre les sociétés liées ne peut être considéré comme ayant été établi aux conditions normales du marché et les demandes respectives ont été rejetées. Les prix à l'exportation des deux producteurs-exportateurs par l'intermédiaire de parties liées ont dès lors été construits conformément à l'article 2, paragraphe 9, du règlement de base, comme décrit aux considérants 34 et 35.
3.3. Comparaison
(39)
La Commission a comparé la valeur normale et le prix à l'exportation des producteurs-exportateurs ayant coopéré au niveau départ usine.
(40)
Pour assurer une comparaison équitable, il a été dûment tenu compte, sous forme d'ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
(41)
Par conséquent, des ajustements ont été opérés pour les impositions à l'importation, les rabais, les frais de transport, d'assurance, les coûts de manutention, de chargement et les coûts accessoires, les coûts d'emballage, de crédit, les commissions et les frais bancaires dans tous les cas où il était démontré qu'ils affectaient la comparabilité des prix.
(42)
Un producteur-exportateur exportait du glutamate monosodique par l'intermédiaire d'une société de négoce liée située hors de l'Union, qui vendait ensuite le produit à un importateur lié dans l'Union, lequel vendait à son tour le produit à des clients indépendants dans l'Union. Pour ces ventes, un ajustement au titre de la marge bénéficiaire appliquée par le négociant hors de l'Union a été effectué conformément à l'article 2, paragraphe 10, point i), du règlement de base.
(43)
Un producteur-exportateur a demandé un ajustement de la valeur normale au titre d'incitations et de coûts promotionnels, conformément à l'article 2, paragraphe 10, point k), du règlement de base. Toutefois, l'enquête a conclu que ces frais n'étaient pas directement liés à des transactions individuelles sur le marché intérieur et il n'a dès lors pas été possible de démontrer que la comparabilité des prix était affectée par ces coûts. Cette demande a par conséquent été rejetée.
(44)
Deux producteurs-exportateurs ont demandé un ajustement de la valeur normale au titre des coûts de transport, conformément à l'article 2, paragraphe 10, point e), du règlement de base. Les frais de transport nationaux ont été calculés en incluant les coûts encourus pour transporter les marchandises de l'usine vers l'entrepôt. Toutefois, ces coûts ont été considérés comme des coûts de logistique interne et ne remplissant dès lors pas les conditions permettant un ajustement de la valeur normale conformément à l'article 2, paragraphe 10, point e), du règlement de base.
(45)
Une partie intéressée a fait valoir que le glutamate monosodique vendu dans l'Union en tant qu'additif alimentaire devait respecter certains seuils de pureté (≥ 99 %) tels que définis par la directive 2008/84/CE de la Commission (7). Cette partie intéressée a fait valoir que, tandis que le glutamate monosodique exporté à destination de l'Union devait respecter ces exigences, aucune exigence de ce genre n'était applicable au produit vendu sur le marché intérieur en Indonésie. Dès lors, un ajustement de la valeur normale pour des différences dans les caractéristiques physiques et chimiques conformément à l'article 2, paragraphe 10, point a), du règlement de base pourrait être justifié.
(46)
Toutefois, la partie intéressée concernée n'a pas quantifié son allégation étant donné qu'elle n'a fourni aucune estimation raisonnable de la valeur de marché de cette différence alléguée conformément à l'article 2, paragraphe 10, point a), du règlement de base. En outre, dans la comparaison, la Commission a pu prendre en compte toute différence potentielle concernant la pureté dans la définition des types de produit. Dès lors, les types de produit présentant des niveaux de pureté identiques ou similaires à ceux exportés vers le marché de l'Union, d'une part, et à ceux vendus sur le marché intérieur en Indonésie, d'autre part, ont été comparés entre eux. Par conséquent, aucun ajustement n'était justifié et cette allégation a dû être rejetée.
3.4. Marge de dumping
(47)
Pour les deux producteurs-exportateurs ayant coopéré, la Commission a comparé la valeur normale moyenne pondérée de chaque type du produit similaire au prix à l'exportation moyen pondéré du type correspondant du produit concerné, conformément à l'article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(48)
Pour tous les autres producteurs-exportateurs en Indonésie, la Commission a établi la marge de dumping sur la base des données disponibles, conformément à l'article 18 du règlement de base. Il convient de noter qu'un producteur-exportateur connu n'a délibérément pas coopéré avec l'enquête, comme mentionné au considérant 15. Par conséquent, le niveau de coopération a été jugé faible. Conformément à l'article 18, paragraphe 6, la Commission a décidé d'établir la marge de dumping résiduelle au niveau de la marge de dumping la plus élevée liée à un volume d'exportation représentatif de l'un des producteurs-exportateurs contrôlés et ayant pleinement coopéré, en prenant également en compte, sur une base moyenne pondérée, la marge de dumping établie pour le producteur-exportateur ayant coopéré qui était lié à un producteur-exportateur n'ayant pas coopéré.
(49)
Sur cette base, les marges de dumping provisoires, exprimées en pourcentage du prix CAF (coût, assurance, fret) frontière de l'Union, avant dédouanement, s'établissent comme suit:
Société
Marge de dumping provisoire (%)
PT Cheil Jedang Indonesia
7,0
PT Miwon Indonesia
13,3
Toutes les autres sociétés
28,4
4. PRÉJUDICE
4.1. Définition de l'industrie de l'Union et de la production de l'Union
(50)
Le produit similaire était fabriqué par un seul producteur de l'Union pendant la période d'enquête. Il constitue l'«industrie de l'Union» au sens de l'article 4, paragraphe 1, du règlement de base.
(51)
Comme l'industrie de l'Union ne comprend qu'un seul producteur, tous les chiffres afférents à des informations sensibles ont dû être présentés sous forme d'indices ou de fourchettes pour des raisons de confidentialité.
4.2. Consommation de l'Union
(52)
La Commission a établi la consommation de l'Union en ajoutant les ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union aux importations en provenance d'Indonésie et d'autres pays tiers, sur la base des statistiques fournies par Eurostat et des réponses aux questionnaires.
(53)
Il a été avancé que le producteur de l'Union ayant coopéré devait être exclu de l'industrie de l'Union du fait qu'il était lié à un producteur-exportateur n'ayant pas coopéré en Indonésie et qu'il devait être mis fin à l'enquête. Toutefois, en l'espèce, il n'est pas nécessaire d'exclure de l'industrie de l'Union le producteur de l'Union ayant coopéré malgré sa relation avec le producteur-exportateur n'ayant pas coopéré en Indonésie car ce producteur unique de l'Union a pleinement coopéré avec la Commission pendant l'enquête et a fait l'objet d'une vérification complète. En outre, l'absence de coopération du producteur-exportateur indonésien n'a eu aucune incidence sur la fiabilité des données collectées auprès du producteur de l'Union. Dès lors, l'argument doit être rejeté.
(54)
La consommation de l'Union a évolué comme suit:
Tableau 1
Consommation de l'Union pour le glutamate monosodique (tonnes)
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Indice (EF 2010/EF 2011 = 100)
100
87
93
98
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(55)
La consommation de l'Union a enregistré une baisse entre l'exercice 2010/2011 (ci-après l'«EF 2010/2011») et l'exercice 2011/2012 (ci-après l'«EF 2011/2012») et a légèrement augmenté de nouveau au cours de l'exercice 2012/2013 (ci-après l'«EF 2012/2013») et de la période d'enquête. Dans l'ensemble, la consommation a diminué de 2 % sur la période considérée. La baisse de consommation entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012 est essentiellement due à une diminution des ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union résultant d'une diminution de la production au cours de la même période (voir le considérant 68). Les importations sont restées à des niveaux similaires au cours des deux années. L'augmentation de la consommation au cours de l'EF 2012/2013 est presque exclusivement due à une augmentation des importations, étant donné que les ventes de l'industrie de l'Union sont en gros restées au même niveau. Enfin, pendant la période d'enquête, alors que les ventes de l'industrie de l'Union diminuaient de nouveau, les volumes des importations ont augmenté considérablement, notamment en provenance d'Indonésie (voir le considérant 57).
4.3. Importations en provenance du pays concerné
4.3.1. Volume et part de marché des importations provenant du pays concerné
(56)
La Commission a établi le volume des importations sur la base des statistiques provenant d'Eurostat et des réponses aux questionnaires. La part de marché des importations a été établie sur la base de la consommation de l'Union, comme indiqué au considérant 52.
(57)
Les importations dans l'Union provenant du pays concerné ont évolué comme suit:
Tableau 2
Volume des importations (tonnes)
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Volume d'importations en provenance d'Indonésie
8 638
9 478
18 317
24 385
Indice
100
110
212
282
Indice de la part de marché
100
126
227
287
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(58)
Les volumes des importations provenant d'Indonésie ont presque triplé sur la période considérée. Ils ont augmenté continuellement et de façon significative de 182 %, passant de 8 638 tonnes au cours de l'EF 2010/2011 à 24 385 tonnes au cours de la période d'enquête.
(59)
La part de marché correspondante a presque triplé sur la période considérée. Elle a augmenté de 187 %, malgré la diminution générale de la consommation (-2 %).
4.3.2. Prix des importations en provenance du pays concerné et sous-cotation des prix
(60)
La Commission a établi les prix des importations sur la base des statistiques fournies par Eurostat et des réponses aux questionnaires.
(61)
Le prix moyen des importations dans l'Union en provenance d'Indonésie a évolué comme suit:
Tableau 3
Prix à l'importation (EUR/tonne)
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Indonésie
1 266
1 279
1 226
1 162
Indice
100
101
97
92
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(62)
Le prix moyen des importations de glutamate monosodique en provenance d'Indonésie a légèrement augmenté entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, avant de diminuer au cours de l'EF 2012/2013 et encore plus au cours de la période d'enquête. Le prix moyen à l'importation du glutamate monosodique en provenance d'Indonésie a diminué au total de 6 % sur la période considérée.
(63)
La Commission a déterminé la sous-cotation des prix pendant la période d'enquête en comparant:
-
les prix de vente moyens pondérés par type de produit pratiqués par l'industrie de l'Union à l'égard de ses clients indépendants sur le marché de l'Union, ajustés au niveau départ usine, et
-
les prix moyens pondérés correspondants par type de produit, facturés à l'importation au premier client indépendant sur le marché de l'Union par les producteurs indonésiens ayant coopéré, établis sur une base CAF et dûment ajustés pour tenir compte des droits de douane et des coûts postérieurs à l'importation.
(64)
Comme mentionné ci-dessus, au considérant 46, un producteur-exportateur a fait valoir que le glutamate monosodique vendu dans l'Union doit satisfaire à certains critères de pureté exigés par la législation de l'Union. Ce producteur-exportateur a avancé que de tels critères ne s'appliquaient pas aux produits importés en provenance d'Indonésie et utilisés dans le secteur non alimentaire et que, dès lors, un ajustement pour les caractéristiques chimiques ou physiques pouvait être justifié s'ils étaient comparés au produit vendu sur le marché de l'Union. Toutefois, le producteur-exportateur concerné n'a pas quantifié cette allégation. En outre, dans la comparaison, la Commission a pu prendre en compte des éventuelles différences concernant la pureté dans la définition des types de produit. Dès lors, les types de produit présentant des niveaux de pureté identiques ou similaires à ceux exportés vers le marché de l'Union, d'une part, et de ceux vendus par l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union, d'autre part, ont été comparés entre eux. En conséquence, aucun ajustement n'était justifié et cette allégation a été rejetée.
(65)
Une partie intéressée a fait valoir qu'il convenait de prendre en compte l'effet des fluctuations monétaires lors du calcul de la sous-cotation pour les importations en provenance d'Indonésie. Effectivement, l'effet probable des importations faisant l'objet d'un dumping sur les prix de l'industrie de l'Union est essentiellement examiné par l'établissement, entre autres, d'une sous-cotation. En l'espèce, les prix à l'exportation faisant l'objet d'un dumping et les prix de vente de l'industrie de l'Union ont été comparés. Toutefois, les prix à l'exportation utilisés pour calculer le préjudice ont été convertis en euros afin de disposer d'une base comparable. En conséquence, l'utilisation de taux de change garantit en l'espèce que la différence de prix est établie sur une base comparable. Dès lors, cet argument a été rejeté.
(66)
La comparaison des prix a porté sur des transactions effectuées au même stade commercial, les ajustements jugés nécessaires ayant été dûment opérés. Le résultat de la comparaison a été exprimé en pourcentage du chiffre d'affaires de l'industrie de l'Union pendant la période d'enquête. Elle a permis de constater une marge de sous-cotation moyenne pondérée comprise entre 0 % et 5 % pour les importations en provenance d'Indonésie sur le marché de l'Union.
4.4. Situation économique de l'industrie de l'Union
4.4.1. Remarques générales
(67)
Conformément à l'article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l'examen de l'incidence des importations faisant l'objet d'un dumping sur l'industrie de l'Union a comporté une évaluation de tous les facteurs et indices économiques qui influent sur la situation de l'industrie de l'Union pendant la période considérée.
4.4.2. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(68)
La production totale, les capacités de production et l'utilisation des capacités de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 4
Production, capacités de production et utilisation des capacités
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Volume de production
Indice
100
95
107
91
Capacités de production
Indice
100
100
100
100
Utilisation des capacités
Indice
100
95
107
91
Source: réponse au questionnaire.
(69)
La production a fluctué pendant la période considérée. Alors qu'elle a diminué entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, elle a augmenté entre l'EF 2011/2012 et l'EF 2012/2013 et a atteint les niveaux les plus bas pendant la période d'enquête. L'enquête a montré que les fluctuations étaient essentiellement causées par les arrêts pour maintenance que l'industrie de l'Union entreprenait tous les 15 mois et par les mauvaises conditions météorologiques durant l'hiver 2010/2011, perturbant l'approvisionnement en l'une des principales matières premières (ammoniaque). Pendant la période d'enquête, l'arrêt pour maintenance a été prolongé pour tenter de faire baisser les stocks élevés. Globalement, le volume de production a diminué de 9 % pendant la période considérée.
(70)
Les capacités de production sont restées généralement stables sur la période considérée.
(71)
Du fait de la diminution des volumes de production et de la stabilité des capacités de production, l'utilisation des capacités a évolué parallèlement au volume de production, à savoir qu'elle a d'abord diminué au cours de l'EF 2011/2012, puis a augmenté au cours de l'EF 2012/2013 et a de nouveau baissé au cours de la période d'enquête. Au total, l'utilisation des capacités a diminué de 9 % sur la période considérée, parallèlement à la diminution du volume de production.
4.4.3. Volume des ventes et parts de marché
(72)
Le volume des ventes et les parts de marché de l'industrie de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 5
Volume des ventes et parts de marché
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Volumes des ventes sur le marché de l'Union
Indice
100
84
85
83
Parts de marché
Indice
100
96
91
85
Source: réponses aux questionnaires, Eurostat.
(73)
Le volume des ventes de glutamate monosodique par l'industrie de l'Union a diminué de 17 % sur la période considérée. Le volume des ventes a surtout baissé entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, alors qu'au cours des années suivantes, il est resté relativement stable. La baisse des volumes de ventes, combinée à la diminution de la consommation et à l'augmentation des importations en provenance d'Indonésie, qui ont eu lieu en parallèle, a entraîné une baisse de la part de marché de l'industrie de l'Union d'environ 15 % au total pendant la période considérée. La part de marché de l'industrie de l'Union a diminué de 4 % entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, coïncidant avec une augmentation des parts de marché des importations indonésiennes au cours de la même période. Entre l'EF 2012/2013 et la période d'enquête, les parts de marché de l'industrie de l'Union ont continué de baisser de façon régulière, tandis que les volumes des importations et les parts de marché de l'Indonésie augmentaient de façon substantielle.
4.4.4. Croissance
(74)
Alors que la consommation de l'Union a diminué de 2 % sur la période considérée, le volume des ventes de l'industrie de l'Union a baissé de 17 %. Cela s'est traduit par une perte de part de marché de 15 %.
4.4.5. Emploi et productivité
(75)
L'emploi et la productivité ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 6
Emploi et productivité
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Nombre de salariés
Indice
100
103
107
108
Productivité (unité/salarié)
Indice
100
92
100
85
Source: réponse au questionnaire.
(76)
L'emploi dans l'industrie de l'Union a constamment augmenté et a progressé, au total, de 8 % sur la période considérée. Cette augmentation est essentiellement due à l'intégration en 2011 d'une ancienne société affiliée et à l'expansion du service de maintenance de l'industrie de l'Union.
(77)
La productivité a diminué en raison de la conjonction d'une augmentation de l'emploi et d'une diminution de la production, comme indiqué dans le tableau 4 au considérant 68.
4.4.6. Ampleur de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(78)
Toutes les marges de dumping se situent nettement au-dessus du niveau de minimis. L'incidence de l'ampleur des marges de dumping réelles sur l'industrie de l'Union est substantielle, étant donné le volume et les prix des importations en provenance du pays concerné.
(79)
L'industrie de l'Union n'avait pas encore surmonté entièrement les effets du dumping préjudiciable antérieur dû aux importations du même produit en provenance de Chine. Ces mesures font actuellement l'objet d'une enquête de réexamen qui se déroule en parallèle, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, comme indiqué au considérant 2.
4.4.7. Prix et facteurs affectant les prix
(80)
Les prix de vente moyens de l'industrie de l'Union aux clients indépendants dans l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 7
Prix de vente moyens
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Prix de vente unitaire moyen dans l'Union (EUR/tonne)
Indice
100
107
101
97
Coût unitaire de production (EUR/tonne)
Indice
100
120
124
130
Source: réponse au questionnaire.
(81)
Le prix de vente unitaire moyen de l'industrie de l'Union aux clients indépendants dans l'Union a diminué de 3 % sur la période considérée. Il a d'abord augmenté de 7 % entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012 mais a ensuite constamment diminué jusqu'à la période d'enquête. L'augmentation du prix entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012 peut être vue comme une conséquence de l'augmentation des coûts durant la même période, bien que celle-ci ait été plus marquée que l'augmentation des prix. Dans le même temps, les importations indonésiennes ont augmenté et ont exercé une pression importante sur les prix de l'industrie de l'Union. En conséquence, les prix de l'industrie de l'Union ont diminué de 6 % entre l'EF 2011/2012 et l'EF 2012/2013 et encore de 4 % entre l'EF 2012/2013 et la période d'enquête.
(82)
Le coût unitaire de production a augmenté de 30 % sur la période considérée. On a assisté à une augmentation continue depuis l'EF 2011/2012, principalement due à une augmentation des coûts des matières premières et de la main-d'œuvre. Comme mentionné ci-dessus, cette augmentation du coût n'a pu être absorbée par une augmentation équivalente du prix en raison de la pression exercée sur le prix par les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie.
4.4.8. Coûts de main-d'œuvre
(83)
Les coûts de main-d'œuvre moyens de l'industrie de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 8
Coûts de main-d'œuvre moyens par salarié
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Coûts de main-d'œuvre moyens par salarié (EUR)
Indice
100
117
125
124
Source: réponse au questionnaire.
(84)
Les coûts de main-d'œuvre moyens par salarié ont augmenté de 24 %. Cette augmentation peut essentiellement s'expliquer par l'effort croissant consenti par l'industrie de l'Union pour améliorer les performances de ses travailleurs et de son personnel afin d'optimiser le processus de production.
4.4.9. Stocks
(85)
Les niveaux des stocks du producteur de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 9
Stocks
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Stocks de clôture
Indice
100
82
164
143
Stocks de clôture en pourcentage de la production
Indice
100
86
153
156
Source: réponse au questionnaire.
(86)
Au total, les stocks de clôture ont augmenté de 43 % sur la période considérée. De l'EF 2010/2011 à l'EF 2011/2012, les stocks de clôture ont diminué à la suite d'une baisse du volume de production et d'une augmentation du volume des ventes à l'exportation. De l'EF 2011/2012 à l'EF 2012/2013, les stocks ont augmenté en raison d'une hausse de la production tandis que les ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union sont restées presque stables. De l'EF 2012/2013 à la période d'enquête, les stocks de clôture ont de nouveau diminué, principalement en raison de la décision de diminuer la production afin de tenter de réduire les niveaux de stock élevés.
(87)
Les stocks de clôture en pourcentage de la production ont diminué entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012 mais ont presque doublé entre l'EF 2011/2012 et l'EF 2012/2013. Ils ont de nouveau augmenté entre l'EF 2012/2013 et la période d'enquête. Globalement, ils ont augmenté de 56 % pendant la période considérée. L'augmentation au cours de l'EF 2012/2013 et de la période d'enquête doit être considérée à la lumière des volumes croissants des importations ayant fait l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie, tandis que les ventes de l'Union restaient presque stables pendant la même période.
4.4.10. Rentabilité, flux de liquidités, investissements, rendement des investissements et aptitude à mobiliser des capitaux
(88)
La rentabilité, les flux de liquidités, les investissements et le rendement des investissements du producteur de l'Union ont évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 10
Rentabilité, flux de liquidités, investissements et rendement des investissements
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Rentabilité des ventes dans l'Union aux clients indépendants (% du chiffre d'affaires des ventes)
Indice
100
30
- 31
- 80
Flux de liquidités (EUR)
Indice
100
39
- 48
- 19
Investissements (EUR)
Indice
100
182
143
197
Rendement des investissements
Indice
100
14
- 61
- 110
Source: réponse au questionnaire.
(89)
La Commission a établi la rentabilité de l'industrie de l'Union en exprimant le bénéfice net avant impôts résultant des ventes du produit similaire à des clients indépendants en pourcentage du chiffre d'affaires généré par ces ventes. Au cours de l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012, la rentabilité a baissé de façon significative mais est cependant restée positive. À partir de l'EF 2012/2013, la rentabilité est devenue négative. Elle a même encore reculé au cours de la période d'enquête. Globalement, la rentabilité a diminué de 180 % pendant la période considérée. Cette évolution est principalement due à la pression sur les prix exercée par les importations indonésiennes qui entraient dans l'Union à des prix faisant l'objet d'un dumping et ne permettaient pas à l'industrie de l'Union de fixer ses prix en fonction de l'augmentation des coûts.
(90)
Le flux net de liquidités est la capacité de l'industrie de l'Union à autofinancer ses activités. Le flux net de liquidités a présenté la même tendance que la rentabilité, à savoir une diminution continue sur la période considérée avec des résultats négatifs à partir de l'EF 2012/2013. Cette tendance s'est accentuée au cours de la période d'enquête. Au total, le flux net de liquidités a diminué de 119 % sur la période considérée.
(91)
Les investissements ont augmenté de 97 % sur la période considérée. Ils correspondaient essentiellement à des investissements nécessaires pour la maintenance et le respect des exigences légales de sécurité. Alors que l'industrie de l'Union se rétablissait encore à la suite de pratiques de dumping antérieures de la part des producteurs-exportateurs chinois avant la période considérée, elle a commencé à améliorer sa situation et était rentable au début de la période considérée jusqu'à l'EF 2011/2012. Dans ces circonstances, un certain nombre d'investissements qui ne pouvaient plus être reportés ont été réalisés, ce qui explique l'augmentation significative des niveaux d'investissement au cours de l'EF 2011/2012 et des années suivantes.
(92)
Le rendement des investissements est le bénéfice exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements. À l'instar des autres indicateurs financiers, le rendement des investissements résultant de la production et de la vente du produit similaire était négatif depuis l'EF 2012/2013, reflétant la tendance négative de la rentabilité. Au total, le rendement des investissements a diminué de 210 % sur la période considérée.
(93)
Compte tenu de la rentabilité décroissante et du flux décroissant de liquidités, la capacité de la société à lever des capitaux a également été affectée.
4.4.11. Conclusion concernant le préjudice
(94)
La quasi-totalité des principaux indicateurs de préjudice ont présenté une évolution négative. Ainsi, le volume de production et l'utilisation des capacités ont diminué d'environ 9 % et le volume des ventes de 17 % pendant la période considérée. Du fait d'une tentative visant à compenser les pertes de volume de ventes et de part de marché, les prix moyens de l'industrie de l'Union ont diminué de 3 % pendant la période considérée, tandis que les coûts de production ont augmenté de 30 % en parallèle. En conséquence, la rentabilité, qui était positive au début de la période considérée, a diminué et est devenue négative au cours de l'EF 2012/2013 puis a continué de décroître au cours de la période d'enquête. Des évolutions négatives similaires ont pu être observées pour le flux net de liquidités ainsi que pour le rendement des investissements.
(95)
L'emploi a augmenté de 8 % sur la période considérée. L'augmentation sur la période considérée peut s'expliquer par l'intégration en 2011 d'une ancienne société affiliée et l'expansion du service de maintenance de l'industrie de l'Union. Les investissements ont également affiché une évolution positive. Ils étaient essentiellement liés à des mesures de prévention et à des exigences de sécurité, et non pas à une augmentation des capacités. Ces évolutions positives n'excluent dès lors pas l'existence d'un préjudice.
(96)
Sur la base de ce qui précède, la Commission a conclu à ce stade que l'industrie de l'Union a subi un préjudice important au sens de l'article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
5. LIEN DE CAUSALITÉ
(97)
Conformément à l'article 3, paragraphe 6, du règlement de base, la Commission a examiné si les importations en dumping originaires du pays concerné avaient causé à l'industrie de l'Union un préjudice important. Conformément à l'article 3, paragraphe 7, du règlement de base, la Commission a également examiné si d'autres facteurs connus auraient pu causer en même temps un préjudice à l'industrie de l'Union. La Commission a veillé à ce que tout préjudice éventuel causé par des facteurs autres que les importations en dumping en provenance du pays concerné ne soit pas attribué à ces dernières. Ces facteurs sont les suivants:
a)
effets des importations en provenance de Chine;
b)
importations en provenance d'autres pays tiers;
c)
évolution de la consommation de l'Union;
d)
résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union;
e)
inefficiences de l'industrie de l'Union;
f)
crise financière;
g)
investissement et exigences réglementaires de l'Union européenne en matière de sécurité;
h)
coût des matières premières et autres coûts.
5.1. Effets des importations faisant l'objet d'un dumping
(98)
Afin d'établir l'existence d'un lien de causalité entre les importations de glutamate monosodique faisant l'objet d'un dumping et le préjudice subi par l'industrie de l'Union, la Commission a analysé les niveaux de volume et de prix des importations concernées et la mesure dans laquelle celles-ci ont contribué au préjudice important subi par l'industrie de l'Union.
(99)
L'enquête a montré que, sur la période considérée, le volume des importations à bas prix ayant fait l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie a augmenté de 182 %, ce qui a entraîné une augmentation de la part de marché d'environ 187 % au cours de la même période. Cela a coïncidé avec une perte du volume de ventes de 17 % et une perte de part de marché de 15 % pour l'industrie de l'Union. Il en a également résulté une perte de part de marché de 71 % pour l'ensemble des importations en provenance d'autres pays tiers.
(100)
Dans le même temps, les prix indonésiens à l'importation ont diminué de 8 %. Les importations en provenance d'Indonésie ont exercé une pression sur les prix sur le marché de l'Union, de sorte que l'industrie de l'Union n'a pu aligner l'augmentation de ses prix sur celle de ses coûts mais a dû, au contraire, diminuer ses prix sur la période considérée. Il en a résulté une diminution significative de la rentabilité, diminution qui s'est transformée en pertes à partir de l'EF 2012/2013 et s'est accentuée pendant la période d'enquête.
(101)
Sur la base de ce qui précède, la Commission a conclu à ce stade que la détérioration de la situation de l'industrie de l'Union a coïncidé avec l'augmentation substantielle des importations à des prix faisant l'objet d'un dumping originaires d'Indonésie et que les importations en provenance d'Indonésie ont joué un rôle déterminant dans l'important préjudice subi par l'industrie de l'Union.
5.2. Effets d'autres facteurs
5.2.1. Effets des importations en provenance de Chine
(102)
Les importations en provenance de Chine sont actuellement soumises à des droits antidumping. Les volumes des importations ont augmenté de 65 %, avec une augmentation correspondante de la part de marché de 68 % pendant la période considérée. Toutefois, tant les volumes que la part de marché sont restés à de faibles niveaux pendant la période considérée. Les prix chinois ont diminué sensiblement, de 20 %, sur la période considérée. En prenant en considération les droits antidumping en vigueur, ils n'ont pas sous-coté les prix de l'industrie de l'Union.
(103)
Dans ces conditions, les importations en provenance de Chine ne peuvent être considérées comme ayant contribué au préjudice important subi par l'industrie de l'Union pendant la période d'enquête.
Tableau 11
Importations en provenance de Chine
Pays
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Chine
Volume (tonnes)
1 518
758
1 923
2 509
Indice
100
50
127
165
Part de marché Indice
100
57
136
168
Prix moyen (EUR/tonne) (8)
1 234
1 199
1 143
992
Indice
100
97
93
80
Source: Eurostat et réponses aux questionnaires.
5.2.2. Importations d'autres pays tiers
(104)
Le volume des importations en provenance d'autres pays tiers a évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 12
Importations en provenance d'autres pays tiers
Pays
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Brésil
Volume (tonnes)
2 321
969
1 070
889
Indice
100
42
46
38
Part de marché Indice
100
48
49
39
Prix moyen (EUR/tonne)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indice
100
107
115
112
République de Corée
Volume (tonnes)
1 248
2 157
923
802
Indice
100
173
74
64
Part de marché Indice
100
198
79
65
Prix moyen (EUR/tonne)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indice
100
105
105
104
Viêt Nam
Volume (tonnes)
5 707
6 042
1 820
769
Indice
100
106
32
13
Part de marché Indice
100
121
34
14
Prix moyen (EUR/tonne)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indice
100
101
106
103
Autres pays tiers
Volume (tonnes)
993
681
478
434
Indice
100
69
48
44
Part de marché Indice
100
79
52
45
Prix moyen (EUR/tonne)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indice
100
108
128
126
Total des autres pays tiers
Volume (tonnes)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indice
100
96
42
28
Part de marché Indice
100
110
45
29
Prix moyen (EUR/tonne)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indice
100
102
111
110
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(105)
Les volumes des importations en provenance d'autres pays tiers ont globalement diminué, passant de 10 268 tonnes au cours de l'EF 2010/2011 à 2 894 tonnes au cours de la période d'enquête, soit une diminution de 72 % sur la période considérée. La part de marché correspondante a diminué de 71 % sur la même période. Au cours de la période d'enquête, la part de marché des importations d'autres pays tiers ne représentait qu'environ un quart du niveau qu'elle affichait durant l'EF 2010/2011. Globalement, les prix des importations des pays tiers ont augmenté de 10 % pendant la période considérée.
(106)
Une partie intéressée a fait valoir que le total des importations, y compris en provenance d'Indonésie, est resté stable sur la période considérée.
(107)
Cette allégation était en contradiction avec les statistiques disponibles sur lesquelles se fondent les conclusions de l'enquête, comme indiqué dans le tableau 13 ci-dessous. En effet, le total des importations dans l'Union a augmenté de 46 % pendant la période considérée. L'allégation a dès lors été rejetée.
Tableau 13
Total des importations
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Total des importations
Volume (tonnes)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indice
100
98
120
146
Source: réponses aux questionnaires et Eurostat.
(108)
Sur la base des éléments qui précèdent, il a été provisoirement conclu que les importations en provenance des autres pays tiers n'avaient pas brisé le lien de causalité entre les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie et le préjudice important causé à l'industrie de l'Union.
5.2.3. Évolution de la consommation de l'Union
(109)
La consommation de l'Union n'a présenté qu'une faible diminution de 2 % pendant la période considérée, ce qui ne peut expliquer la diminution de 17 % du volume de ventes de l'industrie de l'Union et la diminution de la part de marché de 15 %. Dès lors, il a été provisoirement conclu que l'évolution de la consommation n'avait pas contribué au préjudice important subi par l'industrie de l'Union.
5.2.4. Résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union
(110)
Le volume des exportations de l'industrie de l'Union a évolué comme suit sur la période considérée:
Tableau 14
Résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union
EF 2010/2011
EF 2011/2012
EF 2012/2013
PE
Volume des exportations
Indice
100
249
234
222
Prix unitaire moyen
Indice
100
107
101
95
Source: réponse au questionnaire.
(111)
Le volume des importations réalisé par l'industrie de l'Union a augmenté au cours de l'EF 2011/2012 et a ensuite légèrement diminué au cours des années suivantes jusqu'à la période d'enquête. Il a presque doublé pendant la période considérée. Les prix des exportations ont légèrement diminué (de 5 %) dans le même temps. L'augmentation des ventes à l'exportation a partiellement compensé la perte du volume de ventes et de la part de marché dans l'Union. En effet, dans une situation caractérisée par une forte pression sur les prix exercée par les importations en dumping, si les ventes à l'exportation n'avaient pas augmenté, la perte des économies d'échelle et l'incidence sur le coût unitaire de la production de l'industrie de l'Union auraient été encore plus élevées. Dès lors, les résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union n'auraient pu avoir une incidence négative sur la situation préjudiciable.
(112)
Certaines parties intéressées ont fait valoir que la réduction des ventes de l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union est la conséquence de ses ventes à l'exportation de glutamate monosodique à une société de transformation alimentaire liée récemment acquise en Turquie. Cette allégation n'a pas été étayée. En outre, l'enquête a montré que l'industrie de l'Union n'a acquis cette société de transformation alimentaire qu'après la période d'enquête. Elle n'a donc pas pu avoir d'effet sur la situation de l'industrie de l'Union pendant la période d'enquête. Sur cette base, il a été conclu que les ventes de l'industrie de l'Union à sa société liée en Turquie n'ont pas brisé le lien de causalité.
5.2.5. Inefficiences alléguées de l'industrie de l'Union
(113)
Une partie intéressée a allégué que le préjudice important subi par l'industrie de l'Union était causé par des inefficiences inhérentes au processus de production de celle-ci. Toutefois, cette partie intéressée n'a fait référence à aucune inefficience spécifique et son allégation est restée non étayée. L'enquête n'a pas mis non plus en lumière une éventuelle inefficience de l'industrie de l'Union. Cette allégation a dès lors été rejetée. Sur cette base, il a été conclu que les inefficiences alléguées de l'industrie de l'Union n'ont pas brisé le lien de causalité.
5.2.6. Crise financière
(114)
Une partie a allégué que la crise financière est à l'origine du préjudice important subi par l'industrie de l'Union. Toutefois, le marché de l'Union pour le glutamate monosodique n'était pas volatil, n'étant affecté que marginalement par la crise financière mondiale. Si tel n'avait pas été le cas, et si les pertes de l'industrie de l'Union avaient effectivement été causées par la crise financière mondiale, il en aurait été de même pour tous les autres concurrents sur le marché du glutamate monosodique. Ainsi qu'il apparaît, les producteurs indonésiens de glutamate monosodique ont été en mesure d'augmenter leurs volumes de vente sur le marché de l'Union malgré la crise financière mondiale. Il n'y a dès lors aucune raison de supposer que l'industrie de l'Union aurait dû être plus sévèrement touchée par la crise financière mondiale que ses homologues asiatiques. L'argument doit dès lors être rejeté. Sur cette base, il a été conclu que les effets de la crise financière n'ont pas brisé le lien de causalité.
5.2.7. Investissements et exigences réglementaires de l'Union européenne en matière de sécurité
(115)
Une partie intéressée a fait valoir que le préjudice subi par l'industrie de l'Union était causé par les investissements significatifs nécessaires pour satisfaire aux réglementations en matière de sécurité applicables dans l'Union.
(116)
Toutefois, l'enquête a montré que les investissements liés aux exigences de l'Union européenne en matière de sécurité sont restés faibles par rapport à d'autres investissements pendant toute la période considérée. Une part importante des investissements réalisés par l'industrie de l'Union étaient des investissements de maintenance préventive. L'augmentation majeure des investissements a eu lieu entre l'EF 2010/2011 et l'EF 2011/2012. Cette augmentation s'explique par le fait que l'industrie de l'Union, qui se n'était pas encore remise des pratiques de dumping antérieures concernant les importations chinoises, a dû reporter des investissements de maintenance préventive jusqu'après les périodes déficitaires. Une fois que les droits sur les importations chinoises ont commencé à produire leurs effets sur le marché, l'industrie de l'Union a pu réaliser à nouveau des bénéfices et revenir à des niveaux normaux d'investissement. Au cours des périodes suivantes, les investissements sont restés à un niveau similaire et ont continué à couvrir essentiellement la maintenance. Aucun investissement n'a été réalisé pour augmenter la capacité, qui est restée stable sur la période considérée. Sur cette base, il a été conclu que les investissements de l'industrie de l'Union n'ont pas brisé le lien de causalité.
5.2.8. Coûts des matières premières et autres coûts
(117)
Plusieurs parties intéressées ont fait valoir que le préjudice subi par l'industrie de l'Union était causé par l'augmentation significative du prix des principales matières premières, à savoir le sucre industriel, l'ammoniaque, la soude caustique et l'acide sulfurique.
Sucre industriel
(118)
Le sucre industriel est l'un des principaux facteurs de coût dans le coût total de production de l'industrie de l'Union. En effet, comme indiqué au considérant 81, le coût unitaire de production de l'industrie de l'Union a augmenté pendant la période considérée, y compris le coût du sucre industriel. Selon des statistiques accessibles au public (9), le prix moyen pour le sucre industriel dans l'Union, tout en augmentant légèrement, de l'EF 2010/2011 à la mi-2012, est resté inférieur au prix du marché mondial. Par la suite, le prix du sucre industriel dans l'Union et le prix du sucre industriel sur le marché mondial ont diminué et se sont établis à un niveau similaire. Dès lors, l'argument selon lequel l'augmentation des prix du sucre a été une cause de préjudice est non fondé et doit être rejeté.
Produits chimiques
(119)
Le coût de l'ammoniaque, de la soude caustique et de l'acide sulfurique pour l'industrie de l'Union a augmenté pendant la période considérée, au même rythme que le prix international de ces produits. Cette augmentation de prix n'était dès lors pas limitée à l'industrie de l'Union mais a également affecté les opérateurs dans les pays tiers. Pour ces motifs, l'augmentation du prix de l'ammoniaque, de la soude caustique et de l'acide sulfurique ne peut être considérée comme étant de nature à causer le préjudice important subi par l'industrie de l'Union.
Autres
(120)
Une autre partie intéressée a fait valoir que les coûts énergétiques plus élevés, les coûts de main-d'œuvre plus élevés et les coûts d'emballage plus élevés avaient causé le préjudice subi par l'industrie de l'Union. Si l'enquête a démontré que ces facteurs de coût ont effectivement augmenté pendant la période considérée (voir les considérants 81 et 83), la Commission a également établi que l'industrie de l'Union ne pouvait répercuter, même partiellement, cette augmentation de coût dans son prix de vente en raison de la pression sur les prix exercée par les importations indonésiennes. L'augmentation du coût de ces facteurs ne pouvait dès lors être considérée comme étant de nature à causer le préjudice important subi par l'industrie de l'Union.
5.3. Conclusion concernant le lien de causalité
(121)
L'analyse ci-dessus fait apparaître une augmentation substantielle, tant en volume qu'en part de marché, des importations faisant l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie entre l'EF 2010/2011 et la période d'enquête ainsi qu'une diminution du prix à l'importation sur la période considérée.
(122)
Cette augmentation de la part de marché des importations à bas prix en provenance d'Indonésie a coïncidé avec une baisse importante de la part de marché de l'industrie de l'Union et provoqué, avec la pression à la baisse sur les prix, des pertes substantielles pour l'industrie de l'Union.
(123)
Par ailleurs, l'examen des autres facteurs qui auraient pu porter préjudice à l'industrie de l'Union a révélé qu'aucun de ceux-ci n'aurait pu avoir une incidence négative importante.
(124)
Sur la base de ce qui précède, la Commission a conclu à ce stade que le préjudice important pour l'industrie de l'Union était causé par les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance du pays concerné et que les autres facteurs ne brisaient pas le lien de causalité.
(125)
La Commission a distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus pouvant influer sur la situation de l'industrie de l'Union des effets préjudiciables des importations faisant l'objet d'un dumping. L'effet des importations en provenance de Chine et d'autres pays tiers, de l'évolution de la consommation, des résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union, des inefficiences alléguées de l'industrie de l'Union, de la crise financière, des investissements et des exigences réglementaires de l'Union européenne, ainsi que des coûts des matières premières et des autres coûts sur l'évolution négative de l'industrie de l'Union a été limité.
6. INTÉRÊT DE L'UNION
6.1. Remarque préliminaire
(126)
Conformément à l'article 21 du règlement de base, la Commission a examiné si elle pouvait clairement conclure qu'il n'était pas de l'intérêt de l'Union que des mesures soient prises en l'espèce, malgré la détermination d'un dumping préjudiciable. La détermination de l'intérêt de l'Union s'est basée sur l'appréciation de tous les différents intérêts en jeu, y compris ceux de l'industrie de l'Union, des négociants, des importateurs, des utilisateurs et des fournisseurs de matières premières.
6.2. Intérêt de l'industrie de l'Union
(127)
L'enquête a établi que l'industrie de l'Union a subi un préjudice important causé par les importations ayant fait l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie. Presque tous les indicateurs de préjudice ont présenté des évolutions négatives, notamment le volume de production, le volume des ventes, la part de marché et la rentabilité se sont détériorés sur la période considérée. La tendance à la baisse a également été établie pour d'autres indicateurs liés aux résultats financiers tels que le flux de liquidités et le rendement des investissements. Au cours de la même période, les stocks ont augmenté.
(128)
À la suite de l'institution de mesures, le prix à l'importation devrait augmenter et l'industrie de l'Union devrait être libérée de la pression sur les prix actuellement exercée par les importations faisant l'objet d'un dumping. L'industrie de l'Union devrait donc pouvoir augmenter ses prix afin de répercuter les augmentations des coûts et atteindre progressivement des niveaux rentables. Il en résultera également une incidence positive sur la production et le volume des ventes. En l'absence de mesures, il est tout à fait possible que la situation de l'industrie de l'Union se détériore davantage. De nouvelles pertes de volume de ventes et de part de marché sont très probables, étant donné que la pression exercée sur les prix par les importations faisant l'objet d'un dumping se poursuivra et que l'industrie de l'Union sera contrainte de s'aligner sur les faibles niveaux de prix dans l'Union. Dans un tel scénario, l'industrie de l'Union continuera d'enregistrer des pertes importantes. Il n'est pas exclu qu'en raison de la réduction des ventes et du volume de production ainsi que des pertes élevées, l'industrie de l'Union soit forcée de cesser complètement la production à moyen terme, avec la perte d'emplois en résultant dans l'Union. Cela rendrait également l'Union dépendante des importations en provenance de pays tiers.
(129)
Il a dès lors été conclu à ce stade que l'institution de droits antidumping serait dans l'intérêt de l'industrie de l'Union.
6.3. Intérêt des importateurs/négociants
(130)
Quatorze sociétés se sont fait connaître à la suite de la publication de l'avis d'ouverture. Trois importateurs indépendants ont été retenus dans l'échantillon et ont reçu des questionnaires, tandis qu'un seul a répondu. Cette société a fait l'objet d'une vérification sur place.
(131)
Les importations de glutamate monosodique en provenance d'Indonésie représentaient moins de 15 % du chiffre d'affaires de l'importateur. La Commission a considéré que, si l'activité liée au glutamate monosodique pouvait être affectée par l'institution de droits, la société resterait globalement rentable.
(132)
Un négociant dans l'Union, intervenant dans la revente du glutamate monosodique à l'intérieur et à l'extérieur du marché de l'Union, s'est fait connaître durant l'enquête. Ce négociant achetait essentiellement le glutamate monosodique auprès de l'industrie de l'Union, mais aussi auprès d'importateurs de glutamate monosodique provenant d'Indonésie et d'autres pays tiers. L'activité du négociant liée au glutamate monosodique était marginale par rapport à son activité totale. Pour ces motifs, il est considéré que toute incidence des mesures antidumping sur sa situation serait négligeable.
6.4. Intérêt des utilisateurs
(133)
Les utilisateurs sont essentiellement présents dans le secteur des «aliments et boissons» et utilisent le glutamate monosodique dans la production de mélanges d'épices, de potages et de plats préparés. Le glutamate monosodique est également utilisé dans des applications «non alimentaires» spécifiques, par exemple dans la production de détergents.
(134)
Trente-trois sociétés se sont fait connaître et ont reçu un questionnaire. Cinq sociétés ont coopéré à l'enquête en soumettant une réponse au questionnaire. Quatre d'entre elles étaient présentes dans le secteur des aliments et des boissons et une dans le secteur non alimentaire. Deux des entreprises ayant coopéré, l'une opérant dans le secteur des aliments et boissons et la seconde produisant des détergents, ont fait l'objet d'une vérification sur place.
Secteur des aliments et des boissons
(135)
L'enquête a montré qu'en moyenne, le glutamate monosodique représentait environ 5 % du coût total des produits incorporant du glutamate monosodique fabriqués par les sociétés ayant coopéré, qui ont fourni les données nécessaires.
(136)
Deux des sociétés ayant coopéré achetaient essentiellement le glutamate monosodique auprès de l'industrie de l'Union et ne l'importaient pas ou seulement en faibles quantités d'Indonésie. Dans le cas de ces deux sociétés, l'activité liée aux produits incorporant du glutamate monosodique représentait environ un tiers de leur activité totale. Durant la période d'enquête, les sociétés se sont avérées rentables. Compte tenu de ces conclusions, les mesures proposées contre l'Indonésie sont susceptibles d'avoir une incidence limitée sur ces sociétés.
(137)
Les deux autres sociétés achetaient des quantités plus importantes de glutamate monosodique provenant d'Indonésie mais leur activité liée au glutamate monosodique était relativement insignifiante par rapport à leur activité globale. En outre, sur la base des informations fournies, ces deux sociétés étaient rentables pendant la période d'enquête. Il est donc peu probable que des mesures dirigées contre le glutamate monosodique en provenance d'Indonésie aient une incidence importante sur ces sociétés.
Secteur non alimentaire
(138)
L'une des sociétés ayant coopéré utilisait du glutamate monosodique pour produire des détergents. Le glutamate monosodique représentait entre 15 % et 20 % du coût de production de ces produits. Pendant la période d'enquête, la société a principalement acheté le glutamate monosodique auprès de l'industrie de l'Union mais a également importé du glutamate monosodique d'Indonésie et, dans une moindre mesure, de Corée. Seule une part mineure de son activité était consacrée à des produits incorporant du glutamate monosodique par rapport à son activité totale qui, en outre, s'est avérée présenter des marges bénéficiaires positives entre 5 % et 10 % au cours de la période d'enquête.
(139)
Sur cette base, s'il n'est pas exclu que cette société puisse être affectée par l'institution de mesures contre l'Indonésie, la disponibilité d'autres sources d'approvisionnement et la situation rentable de l'activité incorporant le glutamate monosodique indiqueraient que l'incidence éventuelle sur cette société serait limitée.
(140)
Cette partie intéressée a allégué qu'étant donné le cadre réglementaire de l'Union européenne qui interdit l'utilisation des phosphates et d'autres composés du phosphore (10), le glutamate monosodique est susceptible d'être utilisé en quantités accrues pour remplacer les phosphates et autres composés du phosphore dans la production de détergents. Dès lors, la demande de glutamate monosodique dans l'Union devrait augmenter de manière substantielle et des droits antidumping sur les importations de glutamate monosodique auraient un effet préjudiciable sur l'évolution de ce nouveau marché.
(141)
Toutefois, à ce stade, il est difficile de prédire de quelle façon le nouveau cadre juridique exercera une incidence sur le marché de l'Union et si, ou dans quelle mesure, il stimulera la production de détergents à base de glutamate monosodique et aura donc un effet sur la demande de glutamate monosodique dans l'Union. La partie intéressée n'a pas non plus fourni d'éléments de preuve quant à la mesure dans laquelle un droit antidumping pourrait avoir une incidence préjudiciable. À cet égard, il convient de noter que le droit antidumping a pour objectif de restaurer des conditions de libre concurrence sur le marché de l'Union. Par conséquent, les importations indonésiennes devraient continuer à approvisionner le marché de l'Union mais à des prix équitables. L'enquête a également révélé un certain nombre de sources alternatives d'approvisionnement, telles que le Brésil, le Viêt Nam et la Corée.
(142)
En tout état de cause, compte tenu des conclusions de l'enquête, même si la totalité de la demande de glutamate monosodique de la société en question devait être importée d'Indonésie, la rentabilité de la société concernant l'activité incorporant du glutamate monosodique resterait positive. Ce scénario le plus pessimiste ne tient pas compte du fait qu'une partie du droit pourrait, du moins partiellement, être répercutée sur ses clients finaux.
6.5. Intérêt des fournisseurs
(143)
Quatre fournisseurs de matières premières de l'Union se sont fait connaître et ont répondu au questionnaire. Leurs ventes de matières premières à l'industrie de l'Union ne représentaient qu'une petite partie de leur chiffre d'affaires total. Dès lors, l'absence de mesures n'aurait pas d'incidence sur la situation des fournisseurs.
6.6. Autres arguments
(144)
Plusieurs parties intéressées ont allégué que l'industrie de l'Union occupait une position dominante sur le marché de l'Union et ont fait valoir que des mesures antidumping concernant les importations en provenance d'Indonésie renforceraient sa position, ce qui ne serait pas dans l'intérêt de l'Union.
(145)
L'enquête a clairement démontré que l'unique producteur de l'Union n'était pas en mesure de maintenir son volume de ventes dans l'Union, étant donné qu'il cédait une part de marché aux importations indonésiennes. En outre, l'industrie de l'Union n'était pas en mesure d'augmenter ses niveaux de prix au rythme de l'augmentation des coûts des matières premières, étant donné la pression sur les prix exercée par les importations ayant fait l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie et a subi des pertes significatives au cours de la période d'enquête. La Commission a également relevé qu'il existe une concurrence de la part des importations provenant d'un certain nombre de pays tiers, bénéficiant du libre accès au marché de l'Union. Pour ces motifs, les éléments de preuve sont insuffisants en ce qui concerne la prétendue position dominante de l'industrie de l'Union et l'argument a dû être rejeté.
(146)
Certaines parties intéressées ont également allégué qu'il n'y aurait pas d'alternative aux importations en provenance d'Indonésie, étant donné que les niveaux des prix des importations des autres pays tiers étaient également trop élevés.
(147)
Il convient de rappeler qu'au cours de l'EF 2010/2011, la part de marché des importations provenant d'autres pays tiers était substantielle. Les importations provenant de pays tiers souffraient également de la pression sur les prix exercée par les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance d'Indonésie, perdaient un volume de vente important et cédaient des parts de marché aux importations indonésiennes. L'institution de droits contre les importations de glutamate monosodique provenant d'Indonésie devrait permettre à d'autres pays tiers, tels que le Brésil, la Corée et le Viêt Nam, de récupérer les parts de marché perdues dans l'Union. En ce qui concerne les prix, l'objectif des mesures antidumping devrait être d'établir des conditions de libre concurrence dans l'Union, permettant ainsi aux importations d'entrer dans l'Union à des niveaux de prix équitables. L'enquête a indiqué que l'institution de droits ne devrait pas exercer une incidence importante sur la situation de l'industrie en aval. L'argument selon lequel il n'existait pas de sources alternatives d'approvisionnement a dès lors été rejeté.
6.7. Conclusion sur l'intérêt de l'Union
(148)
Sur la base de ce qui précède, la Commission a établi qu'il n'existe aucune raison impérieuse de conclure qu'il n'était pas dans l'intérêt de l'Union d'instituer des mesures provisoires sur les importations de glutamate monosodique en provenance d'Indonésie à ce stade de l'enquête.
7. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(149)
Compte tenu des conclusions établies par la Commission concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l'intérêt de l'Union, des mesures provisoires sont jugées nécessaires afin d'empêcher l'aggravation du préjudice causé à l'industrie de l'Union par les importations faisant l'objet d'un dumping.
7.1. Niveau d'élimination du préjudice (marge de préjudice)
(150)
Afin de déterminer le niveau des mesures, la Commission a d'abord établi le droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l'industrie de l'Union.
(151)
Le préjudice serait éliminé si l'industrie de l'Union était en mesure de couvrir ses coûts de production et de réaliser un bénéfice avant impôts sur les ventes du produit similaire sur le marché de l'Union qui pourrait raisonnablement être obtenu dans des conditions normales de concurrence par une industrie de ce type dans le secteur, à savoir en l'absence d'importations faisant l'objet d'un dumping. La Commission ayant constaté que les importations faisant l'objet d'un dumping n'ont commencé à produire des effets qu'au cours de la troisième année de la période considérée, la marge bénéficiaire a été établie par rapport aux deux premières années de cette période, en l'absence d'importations faisant l'objet d'un dumping. La Commission a jugé approprié d'utiliser la marge bénéficiaire moyenne pondérée telle qu'établie au considérant 89. Une marge bénéficiaire entre 5 % et 15 % a été établie. Une marge bénéficiaire plus précise ne peut être établie pour des raisons de confidentialité. Sur cette base, la Commission a calculé un prix non préjudiciable du produit similaire pour l'industrie de l'Union en ajoutant la marge bénéficiaire ainsi calculée au coût de production de l'industrie de l'Union pendant la période d'enquête. La Commission a ensuite déterminé le niveau d'élimination du préjudice sur la base d'une comparaison du prix moyen à l'importation pondéré des producteurs-exportateurs ayant coopéré en Indonésie, tel qu'établi pour les calculs de sous-cotation des prix, avec le prix moyen non préjudiciable pondéré du produit similaire vendu par l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union pendant la période d'enquête. Toute différence résultant de cette comparaison a ensuite été exprimée en pourcentage de la valeur moyenne pondérée CAF à l'importation. Les marges de préjudice calculées avec des bénéfices de 5 % et de 15 % respectivement sont indiquées dans le tableau inclus au considérant 154.
(152)
Comme mentionné au considérant 64, un producteur-exportateur a fait valoir que les niveaux de pureté du glutamate monosodique importé vers l'Union et de celui produit et vendu par l'industrie de l'Union sur le marché de l'Union peuvent être différents et qu'il convenait dès lors de procéder à un ajustement approprié. Pour les motifs énoncés dans le même considérant, aucun ajustement n'était justifié et cette allégation a dû être rejetée.
7.2. Mesures provisoires
(153)
Il convient d'imposer des mesures provisoires sur les importations de glutamate monosodique en provenance d'Indonésie, conformément à la règle du droit moindre visée à l'article 7, paragraphe 2, du règlement de base. La Commission a comparé les marges de préjudice et les marges de dumping. Le montant des droits doit être fixé au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice).
(154)
Sur la base des éléments qui précèdent, les taux de droits antidumping provisoires, exprimés en pourcentage du prix CAF frontière de l'Union, avant dédouanement, devraient s'établir comme suit:
%
Pays
Société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Droit antidumping provisoire
Indonésie
PT Cheil Jedang Indonesia
7,0
[24,6-39,8]
7,0
Indonésie
PT Miwon Indonesia
13,3
[27,9-43,6]
13,3
Indonésie
Toutes les autres sociétés
28,4
[31,4-47,0]
28,4
(155)
Les taux de droit antidumping individuels fixés dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées au cours de cette enquête. Ces taux de droit s'appliquent exclusivement aux importations de produits originaires du pays concerné fabriqués par les personnes morales désignées. Les produits concernés importés fabriqués par toute société dont le nom et l'adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et sont soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés». Ils ne peuvent être soumis à aucun des taux de droits antidumping individuels.
(156)
Une société peut demander l'application de ces taux de droits antidumping individuels si elle change le nom de son entité ou crée une nouvelle entité de production ou de vente. La demande doit être adressée à la Commission (11). La demande doit contenir toutes les informations pertinentes, notamment la modification dans les activités de la société liées à la production, les ventes sur le marché intérieur et à l'exportation qui y sont associées, par exemple le changement de nom ou le changement dans les entités de production et de vente. La Commission actualise la liste des sociétés ayant des droits antidumping individuels, si cela se justifie.
(157)
Afin de minimiser les risques de contournement liés à la grande différence entre les taux des droits, des mesures spéciales sont nécessaires pour garantir l'application des droits antidumping individuels. Les sociétés bénéficiant de droits antidumping individuels doivent présenter une facture commerciale en bonne et due forme aux autorités douanières des États membres. La facture doit être conforme aux exigences énoncées à l'annexe. Les importations non accompagnées de cette facture seront soumises au droit antidumping applicable à «toutes les autres sociétés».
(158)
Afin d'assurer une mise en pratique en bonne et due forme du droit antidumping, le droit antidumping pour toutes les autres sociétés s'appliquera non seulement aux producteurs-exportateurs n'ayant pas coopéré à cette enquête, mais aussi aux producteurs qui n'ont pas effectué d'exportations vers l'Union pendant la période d'enquête.
8. DISPOSITIONS FINALES
(159)
Dans l'intérêt d'une bonne administration, la Commission invitera les parties intéressées à présenter leurs observations écrites et/ou à demander à être entendues par la Commission et/ou le conseiller-auditeur de la DG Commerce dans un délai fixé.
(160)
Les conclusions concernant l'institution de droits tirées aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées pour l'institution de toute mesure définitive,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping provisoire est institué sur les importations de glutamate monosodique relevant du code NC ex 2922 42 00 (code TARIC 2922420010) et originaire d'Indonésie.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l'Union, avant dédouanement, s'établit comme suit pour le produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés ci-dessous:
Société
Droit antidumping provisoire
(%)
Code additionnel TARIC
PT Cheil Jedang Indonesia
7,0
B961
PT Miwon Indonesia
13,3
B962
Toutes les autres sociétés
28,4
B999
3. L'application des taux de droit individuels précisés pour les sociétés mentionnées au paragraphe 2 est subordonnée à la présentation aux autorités douanières des États membres d'une facture commerciale en bonne et due forme, conforme aux conditions fixées en annexe. À défaut de présentation d'une telle facture, le taux de droit applicable à «toutes les autres sociétés» s'applique.
4. La mise en libre pratique dans l'Union du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d'une garantie équivalant au montant du droit provisoire.
5. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Dans un délai de 25 jours à compter de la date d'entrée en vigueur du présent règlement, les parties intéressées peuvent:
a)
demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté;
b)
présenter leurs observations écrites à la Commission; et
c)
demander à être entendues par la Commission et/ou le conseiller-auditeur de la DG Commerce.
2. Les parties visées à l'article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009 peuvent présenter des commentaires sur l'application des mesures provisoires dans un délai de 25 jours à compter de la date d'entrée en vigueur du présent règlement.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
L'article 1er s'applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 20 août 2014.