PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 796/2012 DU CONSEIL
du 30 août 2012
instituant un droit antidumping définitif sur les importations de mécanismes à levier en forme d’arceau originaires de la République populaire de Chine à l’issue d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures effectué en application de l’article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1225/2009
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9, paragraphe 4, et son article 11, paragraphes 2, 5 et 6,
vu la proposition de la Commission européenne, présentée après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures en vigueur
(1)
Par le règlement (CE) no 1136/2006 (2) (ci-après dénommé «règlement initial»), le Conseil a institué un droit antidumping définitif de 27,1 % et de 47,4 % sur les importations de mécanismes à levier en forme d’arceau originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»).
2. Demande de réexamen au titre de l’expiration des mesures
(2)
À la suite de la publication d’un avis d’expiration prochaine (3) des mesures antidumping définitives en vigueur, la Commission a reçu, le 26 avril 2011, une demande d’ouverture de réexamen au titre de l’expiration de ces mesures, en application de l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base. La demande a été déposée par LAMMA (association des fabricants de mécanismes à levier en forme d’arceau) au nom de trois producteurs de l’Union (ci-après dénommée «requérante») représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 50 %, de la production de mécanismes à levier en forme d’arceau réalisée dans l’Union.
(3)
La demande a fourni suffisamment d’éléments attestant que l’expiration des mesures instituées sur les importations de mécanismes à levier originaires de la RPC serait susceptible d’entraîner la continuation ou la réapparition du dumping et du préjudice causé à l’industrie de l’Union.
3. Ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures
(4)
Ayant déterminé, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour ouvrir un réexamen au titre de l’expiration des mesures, la Commission a annoncé, le 23 juillet 2011, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (4) (ci-après dénommé «avis d’ouverture»), l’ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
4. Enquête
4.1. Période d’enquête de réexamen et période considérée
(5)
L’enquête relative à la probabilité d’une continuation ou d’une réapparition du dumping a porté sur la période comprise entre le 1er juillet 2010 et le 30 juin 2011 (ci-après dénommée «période d’enquête de réexamen» ou «PER»). L’analyse des tendances utiles à l’évaluation de la probabilité d’une continuation ou d’une réapparition du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 2008 à la fin de la période d’enquête de réexamen (ci-après dénommée «période considérée»).
4.2. Parties concernées par l’enquête
(6)
La Commission a officiellement informé la requérante, les autres producteurs connus de l’Union, les producteurs-exportateurs dans le pays concerné, les importateurs indépendants, les utilisateurs de l’Union notoirement concernés, ainsi que les représentants du pays concerné de l’ouverture du réexamen au titre de l’expiration des mesures.
(7)
Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(8)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs de la RPC, d’importateurs indépendants et de producteurs de l’Union, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage, conformément à l’article 17 du règlement de base.
(9)
Afin de permettre à la Commission de déterminer si l’échantillonnage est nécessaire et, dans l’affirmative, de sélectionner un échantillon représentatif, les producteurs-exportateurs de la RPC et les importateurs indépendants ont été invités à se faire connaître dans un délai de quinze jours à compter de l’ouverture du réexamen et à communiquer à la Commission les informations demandées dans l’avis d’ouverture. Étant donné qu’aucun producteur-exportateur de la RPC ne s’est fait connaître et n’a communiqué à la Commission les informations demandées dans l’avis d’ouverture et que seul un importateur indépendant s’est fait connaître, sans toutefois fournir à la Commission les informations requises, il a été jugé inutile de recourir à l’échantillonnage dans les deux cas.
(10)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission a annoncé avoir provisoirement sélectionné un échantillon de producteurs de l’Union. Cet échantillon était constitué de deux sociétés, sélectionnées parmi les six producteurs de l’Union connus avant l’ouverture de l’enquête sur la base de leur volume de ventes et de production du produit concerné en 2010 et de leur situation géographique dans l’Union. L’échantillon représentait plus de 50 % de la production et des ventes totales estimées de l’Union au cours de la période d’enquête de réexamen. Les parties intéressées ont été invitées à consulter le dossier et à présenter leurs observations sur ce choix dans les quinze jours de la date de publication de l’avis d’ouverture. Aucune d’entre elles n’a contesté l’échantillon proposé.
(11)
La Commission a envoyé un questionnaire aux deux producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon, à l’importateur qui s’est fait connaître et à tous les utilisateurs notoirement concernés.
(12)
Des réponses au questionnaire ont été reçues des deux producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon et de deux utilisateurs. L’importateur indépendant mentionné au considérant 9, qui s’est fait connaître, n’a répondu ni aux questions d’échantillonnage, ni au questionnaire.
(13)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer, d’une part, la probabilité de continuation ou de réapparition du dumping et du préjudice en résultant et, d’autre part, l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des parties intéressées suivants:
a)
producteurs établis dans l’Union:
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italie,
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovénie;
b)
utilisateur:
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, République tchèque.
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
(14)
Le produit concerné par le présent réexamen est le même que celui dans le règlement initial, à savoir les mécanismes à levier en forme d’arceau généralement utilisés pour l’archivage de feuillets et d’autres documents dans des classeurs ou dossiers, relevant actuellement du code NC ex 8305 10 00 (codes TARIC 8305100050) (ci-après dénommés «produit concerné») et originaires de la République populaire de Chine. Ces mécanismes se composent d’arceaux mécaniques robustes (normalement deux) fixés sur un support et dotés d’au moins un dispositif d’ouverture permettant d’insérer et de classer des feuillets et d’autres documents. Les mécanismes pour reliure à anneaux classés dans le même code NC ne sont pas inclus dans la définition du produit concerné aux fins de la présente enquête.
(15)
La présente enquête de réexamen a confirmé ce qu’avait établi l’enquête initiale, à savoir que le produit concerné et le produit élaboré dans l’Union par les producteurs de l’Union présentent les mêmes caractéristiques physiques et techniques essentielles et sont destinés aux mêmes utilisations. Ils ont donc été considérés comme des produits similaires, conformément aux dispositions de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. PROBABILITÉ DE CONTINUATION OU DE RÉAPPARITION DU DUMPING
(16)
Conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il a été examiné si l’expiration des mesures existantes serait susceptible d’entraîner la continuation ou la réapparition du dumping.
1. Remarques préliminaires
(17)
Comme indiqué au considérant 9, aucun des producteurs-exportateurs chinois connus contactés à l’ouverture de l’enquête n’a coopéré à l’enquête. Les autorités chinoises en ont été informées ainsi que de l’éventuelle application de l’article 18, paragraphe 1, du règlement de base et ont eu la possibilité de présenter leurs observations. Aucune observation n’a été reçue à ce sujet.
(18)
Par conséquent, et conformément à l’article 18, paragraphe 1, du règlement de base, les conclusions relatives à la probabilité de continuation ou de réapparition du dumping exposées ci-après ont dû être établies sur la base des données disponibles, notamment les informations accessibles au public telles que celles figurant sur les sites internet officiels des sociétés et les données relatives aux produits obtenues au moyen de moteurs de recherche sur internet, les informations contenues dans la demande de réexamen et les informations obtenues auprès des parties ayant coopéré dans le cadre de l’enquête de réexamen (à savoir, les requérants et les producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon).
2. Dumping des importations pendant la période d’enquête de réexamen
(19)
Aux fins de l’établissement de la valeur normale, il a été suggéré, dans l’avis d’ouverture, d’utiliser un pays analogue.
(20)
En ce qui concerne les prix à l’exportation, en raison de l’absence de coopération de la part des deux producteurs-exportateurs de la RPC et des importateurs indépendants sur le marché de l’Union, la Commission n’a pas été en mesure d’établir les quantités ou les prix des ventes à l’exportation transaction par transaction. À cet égard, la Commission a envisagé d’autres moyens de déterminer les prix à l’exportation.
(21)
Tout d’abord, il a été examiné si les données d’Eurostat, vérifiées par comparaison avec d’autres données disponibles, pourraient être utilisées pour établir les prix à l’exportation. Elles ont été jugées inappropriées dans la mesure où l’une des sources couvrait également d’autres importations que le produit concerné et dans la mesure où les autres sources ne permettaient pas de procéder à une comparaison par type des prix à l’exportation avec ceux pratiqués par l’industrie de l’Union.
(22)
Deuxièmement, la Commission a également envisagé d’utiliser les prix à l’exportation figurant dans la demande de réexamen. Il est rappelé que cette méthodologie a été utilisée lors de l’enquête initiale et qu’elle permet une comparaison par type. Toutefois, les factures contenues dans la demande de réexamen concernent les prix pratiqués pour les exportations vers d’autres pays tiers.
(23)
Par ailleurs, le calcul du dumping n’a pu être réalisé sur la base des prix à l’exportation vers l’Union et il n’a pas été possible de conclure à l’existence d’un dumping. L’enquête s’est donc concentrée sur la probabilité de réapparition du dumping.
3. Probabilité de réapparition du dumping
(24)
Dans le cadre de l’enquête sur la probabilité de réapparition du dumping, les éléments suivants ont été analysés: le lien entre la valeur normale et les prix à l’exportation vers des pays tiers; les capacités de production, la production et les capacités inutilisées en RPC; et l’attrait que présente le marché de l’Union pour les importations en provenance de la RPC.
3.1. Lien entre la valeur normale et les prix à l’exportation vers des pays tiers
(25)
Compte tenu de l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs de la RPC, la valeur normale a été comparée aux prix à l’exportation de la RPC, conformément à l’article 2, paragraphe 7, du règlement de base.
3.1.1. Détermination de la valeur normale
(26)
En vertu de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base et compte tenu du fait que la RPC est une économie en transition, la valeur normale a dû être déterminée sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays tiers approprié à économie de marché (ci-après dénommé «pays analogue»), ou du prix pratiqué par le pays analogue pour les exportations à destination d’autres pays, y compris l’Union, ou encore, lorsque cela n’est pas possible, sur toute autre base raisonnable, y compris le prix réellement payé ou à payer dans l’Union pour le produit similaire, dûment ajusté, si nécessaire, afin d’y inclure une marge bénéficiaire raisonnable.
(27)
Dans sa demande de réexamen, l’industrie de l’Union a cité un certain nombre de producteurs dans les pays à économie de marché autres que l’Union (à savoir l’Inde, l’Iran et la Thaïlande). À l’ouverture de l’enquête, la Commission a dûment contacté ces producteurs ainsi que d’autres producteurs potentiels dans les pays qui ont pu être identifiés à partir de sources accessibles au public.
(28)
L’avis d’ouverture précisait que si aucune coopération n’était obtenue de producteurs de pays à économie de marché autres que l’Union, la Commission envisagerait d’utiliser les prix réellement payés ou à payer dans l’Union comme base pour la détermination de la valeur normale. Les prix réellement payés ou à payer dans l’Union ont de fait servi de base pour déterminer la valeur normale au cours de l’enquête initiale.
(29)
Aucune partie intéressée n’a formulé de commentaires concernant la pertinence du choix de cette base pour déterminer la valeur normale.
(30)
Aucun des producteurs des pays à économie de marché, autres que l’Union, contactés par la Commission n’a décidé de coopérer au présent réexamen.
(31)
Dans le contexte décrit ci-dessus, la Commission n’a pas eu d’autre solution que de se fonder sur les prix réellement payés ou à payer dans l’Union pour déterminer la valeur normale.
3.1.2. Valeur normale
(32)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base et comme expliqué aux considérants 26 à 31 ci-dessus, la valeur normale a été établie sur la base du prix réellement payé ou à payer dans l’Union pour le produit similaire au cours d’opérations commerciales normales.
(33)
En conséquence, la valeur normale a été établie comme étant le prix de vente moyen pondéré pratiqué sur le marché intérieur par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon à l’égard de clients indépendants.
(34)
Il a, d’abord, été établi si les ventes du produit similaire effectuées sur le marché intérieur par les producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon à l’égard de clients indépendants étaient représentatives, conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, c’est-à-dire si le volume total de ces ventes représentait au moins 5 % du volume total des ventes du produit concerné exporté vers l’Union. Compte tenu de l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs de la RPC, le volume total des ventes à l’exportation vers l’Union a dû être déterminé sur la base des données disponibles. Comme mentionné au considérant 21, les données d’Eurostat et d’autres statistiques ont été jugées inappropriées pour établir le risque de continuation du dumping; elles peuvent toutefois servir d’indication du niveau des importations (nécessaire pour déterminer le volume total des exportations de la RPC) dans l’Union. Sur cette base, les ventes réalisées sur le marché intérieur par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon ont été considérées comme étant, dans l’ensemble, suffisamment représentatives au cours de la période d’enquête de réexamen. En raison de l’absence de coopération de la part des exportateurs de la RPC, il n’a pas été possible d’analyser la représentativité par type.
(35)
La Commission a, ensuite, examiné si les ventes intérieures de chaque producteur de l’Union inclus dans l’échantillon pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, c’est-à-dire si, pour chaque producteur de l’Union retenu dans l’échantillon, les prix de vente moyens étaient égaux ou supérieurs aux coûts de production moyens, et donc rentables.
(36)
Sur cette base, il a été établi que les ventes des producteurs de l’Union étaient en moyenne rentables et la valeur normale a donc été déterminée sur la base de la moyenne pondérée des prix de vente pratiqués par les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon.
3.1.3. Prix à l’exportation
(37)
En l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs, la base la plus appropriée s’est avérée être les informations relatives aux prix à l’exportation de la RPC vers les pays tiers contenues dans la demande de réexamen.
3.1.4. Comparaison
(38)
Il a été procédé à une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré sur une base départ usine. Cette comparaison a révélé que les prix à l’exportation vers les pays tiers figurant dans la demande de réexamen étaient nettement inférieurs à la valeur normale (plus de 30 %). Cela montre que les prix des exportations vers l’Union feront très probablement l’objet d’un dumping si les mesures venaient à être abrogées.
3.2. Capacités de production des producteurs-exportateurs
(39)
Étant donné l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs, les conclusions qui suivent reposent essentiellement sur les informations contenues dans la demande de réexamen, qui ont été comparées, dans la mesure du possible, aux informations accessibles au public.
(40)
Sur cette base, il a été constaté que la capacité de production de la RPC de mécanismes à levier en forme d’arceau se situe, selon les estimations provenant des informations fournies par l’industrie de l’Union, dans une fourchette comprise entre 600 et 700 millions d’unités.
(41)
En outre, les informations obtenues au cours de l’enquête montrent que la capacité de production de la RPC de mécanismes à levier en forme d’arceau peut être aisément accrue, notamment par l’emploi d’une main-d’œuvre supplémentaire et par des investissements limités en outillage, en cas d’augmentation de la demande.
(42)
Aucune des parties intéressées n’a présenté d’autres observations et/ou informations au sujet des capacités de production de la RPC.
(43)
Sur cette base, il a été déterminé que les capacités de production de la RPC étaient de 170 % à 350 % supérieures à la consommation de l’Union et largement supérieures à la production de l’Union.
3.3. Capacités de production et capacités inutilisées des producteurs-exportateurs de la RPC
(44)
Étant donné l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs, les données sur la production réelle et les capacités inutilisées proviennent essentiellement des informations figurant dans la demande de réexamen, comparées dans la mesure du possible aux informations accessibles au public.
(45)
Dans la demande de réexamen, il est indiqué que la production de mécanismes à levier en forme d’arceau devrait varier, selon les estimations, entre 200 et 400 millions d’unités et les capacités inutilisées, entre 200 et 500 millions de pièces. Ces capacités inutilisées équivalent à peu près à la consommation de l’Union.
(46)
Après avoir vérifié ces estimations en les comparant, le cas échéant, avec des sources accessibles au public, il a été constaté qu’elles étaient raisonnables.
(47)
En ce qui concerne les capacités inutilisées, comme indiqué au considérant 41, les informations obtenues au cours de l’enquête montrent que la capacité de production de la RPC de mécanismes à levier en forme d’arceau peut être aisément accrue, notamment par l’emploi d’une main-d’œuvre supplémentaire et par des investissements limités en outillage, en cas d’augmentation de la demande.
(48)
Sur la base de ce qui précède, on peut raisonnablement conclure à l’existence d’importantes capacités de production inutilisées en RPC. Comme expliqué aux considérants 49 à 55, il est très probable que de telles capacités inutilisées soient orientées vers le marché de l’Union si les mesures venaient à être abrogées.
3.4. Attrait du marché de l’Union
(49)
Les informations recueillies dans le cadre du présent réexamen révèlent que le marché de l’Union constituerait un marché attrayant pour les exportations de la RPC de mécanismes à levier en forme d’arceau si les mesures devaient être abrogées. Il convient de rappeler qu’avant l’institution des mesures en vigueur, la consommation dans l’Union était importante et représentait près de 400 millions d’unités. Dans le même temps, les importations en provenance de la RPC dépassaient les 200 millions d’unités, ce qui représentait plus de 50 % de l’ensemble de la consommation de l’Union.
(50)
L’enquête a démontré que la demande de mécanismes à levier en forme d’arceau dans l’Union est restée importante. La consommation de l’Union n’a que légèrement diminué au cours de la période considérée, tel qu’il est établi aux considérants 63, 64 et 98, et le marché de l’Union demeure le marché plus important pour les mécanismes à levier en forme d’arceau dans le monde, représentant plus de 50 % du marché mondial.
(51)
Par ailleurs, il n’existe que peu d’autres marchés de mécanismes à levier en forme d’arceau, qui ne pourront sans doute pas absorber la surcapacité de la RPC.
(52)
En outre, comme il a été établi au considérant 38, une comparaison entre les prix à l’exportation des produits de la RPC destinés à des pays tiers et les prix pratiqués sur le marché de l’Union montre que le marché de l’Union serait attrayant pour ces importations à bas prix dans l’hypothèse d’une abrogation des mesures. Cette situation s’explique également par le fait que les prix pratiqués sont généralement plus élevés sur le marché de l’Union que sur les autres marchés à l’exportation.
(53)
Compte tenu de ce qui précède, dans l’hypothèse d’une abrogation des mesures, il est probable que les exportations de la RPC soient dirigées vers le marché de l’Union.
(54)
Les informations accessibles au public sur les producteurs de la RPC révèlent que, souvent, ces entreprises orientent leurs ventes essentiellement ou exclusivement vers le marché de l’exportation.
(55)
Enfin, il convient de noter que depuis l’institution des mesures définitives, un certain nombre d’erreurs de classement des importations de mécanismes à levier en forme d’arceau ont été observées, d’importants volumes de mécanismes à levier et de couvertures de classeur importés séparément ayant été déclarés comme classeurs complets. Ces importations n’ont ainsi donné lieu à aucun paiement de droits. Ces erreurs de classement ont incité le comité du code des douanes (en novembre 2010) à préciser, dans une déclaration, que les mécanismes à levier en forme d’arceau importés dans ces circonstances doivent être déclarés séparément. Il est encore trop tôt pour déterminer si cette déclaration a eu l’effet requis et la Commission a l’intention de surveiller la situation de près. Toutefois, il s’agit là d’une nouvelle preuve qu’en dépit des mesures, le marché de l’Union continue d’être attractif pour les producteurs-exportateurs de la RPC.
3.5. Conclusion concernant la probabilité de réapparition du dumping
(56)
Comme indiqué au considérant 38, une comparaison entre les prix à l’exportation vers d’autres pays tiers indiqués dans la demande de réexamen et les prix pratiqués sur le marché de l’Union fait apparaître une forte probabilité de réapparition du dumping.
(57)
En outre, étant donné les importantes capacités de production dont dispose la RPC, la capacité des producteurs chinois à rapidement augmenter leurs volumes de production et de les orienter vers l’exportation, la probabilité que ces produits soient exportés à bas prix et l’attrait du marché de l’Union pour ces exportations, il est raisonnable de supposer que l’abrogation des mesures entraînerait une augmentation des exportations de mécanismes à levier en forme d’arceau faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et à destination de l’Union.
D. DÉFINITION DE L’INDUSTRIE DE L’UNION
(58)
Au cours de la période d’enquête de réexamen, les mécanismes à levier en forme d’arceau étaient fabriqués par six producteurs connus de l’Union, dont trois sont les requérants en l’espèce. Aucune autre société ne s’est fait connaître comme producteur de l’Union au cours de la présente enquête. Il est dès lors considéré que ces six producteurs représentent l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base (ci-après dénommée «industrie de l’Union»).
E. SITUATION SUR LE MARCHÉ DE L’UNION
1. Remarque préliminaire
(59)
Les données ayant servi à l’analyse du préjudice proviennent des statistiques d’Eurostat et d’autres sources statistiques à la disposition de la Commission, de la demande de réexamen, des réponses au questionnaire et des informations recueillies au cours des visites de vérification.
(60)
Les indicateurs macroéconomiques, à savoir la production, les capacités de production, l’utilisation des capacités, les ventes dans l’Union et sur les marchés tiers, la part de marché, la croissance, l’emploi et la productivité, l’ampleur de la marge de dumping effective et le rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures, se fondent sur les données communiquées par l’industrie de l’Union. Dans ce contexte, les réponses au questionnaire obtenues des deux producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon ont été complétées par les informations fournies par tous les autres producteurs de l’Union.
(61)
Les indicateurs microéconomiques, à savoir les stocks, les salaires, les prix de vente, la rentabilité, les investissements, le rendement des investissements, les flux de liquidités et l’aptitude à mobiliser des capitaux, proviennent des données fournies par les deux producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon. Étant donné que les sociétés retenues dans l’échantillon représentent plus de 50 % de la production et des ventes totales estimées de l’Union, les producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon ont été considérés comme représentatifs de l’industrie de l’Union pour les besoins du présent réexamen. Les données relatives aux deux sociétés retenues dans l’échantillon ne peuvent être fournies que sous forme d’indices, de façon à préserver la confidentialité des informations commerciales sensibles, conformément à l’article 19 du règlement de base.
(62)
En raison de l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois et des importateurs indépendants, l’évolution des prix à l’importation et de la sous-cotation repose sur d’autres sources, telles que la demande de réexamen, les statistiques d’Eurostat et d’autres statistiques confidentielles à la disposition de la Commission, ainsi que les informations recueillies au cours des visites de vérification. Les données relatives aux importations se fondent sur la demande de réexamen, laquelle repose sur les données d’Eurostat. Étant donné que ces données couvraient également d’autres importations que le produit concerné, elles ont été vérifiées et dûment ajustées par rapport à d’autres sources statistiques confidentielles à la disposition de la Commission. Par conséquent, certains des chiffres apparaissant ci-dessous sont présentés sous forme d’indices ou de fourchettes pour préserver la confidentialité des statistiques.
2. Consommation sur le marché de l’Union
(63)
La consommation de l’Union a été établie sur la base du volume des ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union et sur la base des importations. Il a été établi que la consommation au cours de la période d’enquête de réexamen se situait dans une fourchette comprise entre 200 et 350 millions d’unités.
(64)
La consommation de mécanismes à levier en forme d’arceau dans l’Union a diminué de 12 % au cours de la période considérée. Cela pourrait être dû, en partie, à la crise économique ainsi qu’à l’évolution de la structure de la consommation (par exemple, la promotion du «bureau vert» et du classement électronique ou encore la baisse générale des emplois administratifs).
Tableau 1
Consommation
2008
2009
2010
PER
Volume
Indice (2008 = 100)
100
84
90
88
Source:
Réponses au questionnaire, demande de réexamen, Eurostat et autres sources statistiques à la disposition de la Commission.
3. Volume et part de marché des importations en provenance de la RPC
(65)
Comme décrit au tableau 2, la part de marché a diminué de 54 % au cours de la période considérée.
(66)
En outre, depuis l’institution des droits antidumping en 2006, les importations en provenance de Chine ont fortement diminué et sont passées de 51 % de part de marché au cours de la période d’enquête de l’enquête initiale à 7 et 15 % au cours de la période d’enquête de réexamen. Les volumes d’importations en provenance de la RPC sont quant à eux restés faibles au cours de la période considérée, en raison des mesures antidumping en vigueur. Les importations chinoises ont toutefois continué à représenter une part importante (entre 85 et 95 % au cours de la période d’enquête de réexamen) de l’ensemble des importations dans l’Union, les exportations de mécanismes à levier en forme d’arceau en provenance d’autres pays tiers étant limitées. Au cours de la période considérée, les importations ont diminué de 59 %.
Tableau 2
Importations en provenance de la RPC
2008
2009
2010
PER
Indice du volume des importations (2008 = 100)
100
56
44
41
Indice de la part de marché des importations (2008 = 100)
100
66
48
46
Source:
Réponses au questionnaire, demande de réexamen, Eurostat et autres sources statistiques à la disposition de la Commission.
4. Évolution des prix des importations en provenance de la RPC et de la sous-cotation des prix
4.1. Évolution des prix
(67)
En raison de l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois et de l’absence de sources alternatives, il n’a pas été possible d’établir un prix à l’importation précis. Comme expliqué au considérant 21, cela est dû au fait que les statistiques ont été jugées inappropriées dans la mesure où l’une des sources couvrait également d’autres importations que le produit concerné et dans la mesure où les autres sources ne permettaient pas de procéder à une comparaison par type des prix à l’exportation avec ceux pratiqués par l’industrie de l’Union.
(68)
Néanmoins, il est considéré que les autres sources statistiques confidentielles à la disposition de la Commission permettent d’indiquer la tendance générale des prix des importations en provenance de la RPC. L’évolution des prix à l’importation affiche une hausse au cours de la période considérée.
Tableau 3
Prix des importations du produit concerné
2008
2009
2010
PER
RPC
Indice
100
102
118
118
Source:
Réponses au questionnaire, demande de réexamen, Eurostat et autres sources statistiques à la disposition de la Commission.
4.2. Sous-cotation des prix
(69)
En raison de l’absence de coopération de la part des producteurs-exportateurs chinois et de l’absence de sources alternatives, le calcul de la sous-cotation a été effectué, pour les raisons exposées au considérant 37, sur la base des prix à l’exportation vers des pays tiers communiqués dans la demande de réexamen. Le niveau de sous-cotation établi à titre indicatif est de l’ordre de 20 %.
5. Volumes d’importations et parts de marché des importations en provenance d’autres pays tiers
(70)
Les plus gros producteurs de mécanismes à levier en forme d’arceau au monde sont implantés dans l’Union et en RPC. Les importations en provenance d’autres pays tiers tels que l’Inde se sont révélées négligeables, en deçà de 1 %.
6. Situation économique de l’industrie de l’Union
(71)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques ayant une incidence sur la situation de l’industrie de l’Union.
6.1. Facteurs macroéconomiques
a) Production
(72)
Le volume de production de l’Union est resté dans la même fourchette au cours de la période considérée, sauf en 2009. La baisse enregistrée en 2009 et due, dans une certaine mesure, à la crise économique mondiale, a été compensée par une hausse en 2010.
(73)
En dépit de la tendance à la baisse des ventes dans l’Union, comme expliqué aux considérants 75 à 77, les producteurs de l’Union ont pu maintenir les niveaux de production au cours de la période considérée, car ils ont été en mesure d’accroître leurs exportations à destination des marchés tiers, comme expliqué au considérant 78.
Tableau 4
Production totale de l’Union
2008
2009
2010
PER
Volume (en milliers d’unités)
Production
351 480
301 661
360 007
354 646
Indice (2008 = 100)
100
86
102
101
Source:
Réponses au questionnaire.
b) Capacités de production et utilisation des capacités
(74)
Les capacités de production ont légèrement augmenté grâce aux investissements dans des capacités supplémentaires et à la modernisation entreprise par les producteurs de l’Union au cours de la période considérée. L’utilisation des capacités est restée relativement stable, affichant un léger fléchissement au cours de l’année 2009. Ce léger fléchissement est essentiellement imputable aux effets de la crise économique mondiale qui a sévi au cours de cette année.
Tableau 5
Capacités de production et utilisation des capacités
2008
2009
2010
PER
Volume (en milliers d’unités)
Capacités de production
452 407
453 323
465 984
465 401
Indice (2008 = 100)
100
100
103
103
Utilisation des capacités
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indice (2008 = 100)
100
86
99
98
Source:
Réponses au questionnaire.
c) Volume des ventes dans l’Union
(75)
Les chiffres ci-après correspondent aux ventes réalisées par l’industrie de l’Union à des clients indépendants sur le marché de l’Union.
Tableau 6
Ventes à des clients indépendants
2008
2009
2010
PER
Volume (en milliers d’unités)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indice (2008 = 100)
100
89
98
96
Source:
Réponses au questionnaire.
(76)
Les ventes dans l’Union ont diminué de 4 % pendant la période considérée.
(77)
En 2009, les ventes ont chuté de 11 %. Cette baisse est imputable aux effets de la crise économique mondiale. Les années suivantes, les ventes ont repris et se sont approchées des chiffres de 2008 au cours de la période d’enquête de réexamen.
d) Ventes aux marchés tiers
(78)
Les chiffres ci-dessous correspondent aux ventes de l’industrie de l’Union aux marchés tiers et montrent une forte progression au cours de la période considérée.
Tableau 7
Ventes à des pays tiers
2008
2009
2010
PER
Volume (en milliers d’unités)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indice (2008 = 100)
100
157
221
214
Source:
Réponses au questionnaire.
e) Part de marché
(79)
En dépit de la baisse de ventes dans l’Union, la part de marché de l’industrie de l’Union a augmenté de 9 % au cours de la période considérée pour atteindre une fourchette de 80 % à 93 % au cours de la période d’enquête de réexamen. L’augmentation de la part de marché de l’Union est due à la baisse de la consommation dans l’Union, ainsi qu’à la diminution de la part de marché des importations en provenance de la RPC.
Tableau 8
Part de marché de l’Union
2008
2009
2010
PER
Indice (2008 = 100)
100
106
109
109
Source:
Réponses au questionnaire, demande de réexamen, Eurostat et d’autres sources statistiques à la disposition de la Commission.
f) Croissance
(80)
Entre 2008 et la période d’enquête de réexamen, la consommation de l’Union a connu une baisse de 12 %. Le volume de ventes des producteurs de l’Union sur le marché de l’Union a diminué de 4 %. La part de marché des producteurs de l’Union a augmenté de 9 %.
g) Emploi
(81)
L’emploi dans le secteur a diminué dans l’Union au cours de la période considérée. Cette diminution est liée à la modernisation et la mécanisation de la production entreprises par l’industrie de l’Union.
Tableau 9
Emploi dans l’Union
2008
2009
2010
PER
Nombre de salariés
710
588
561
552
Indice (2008 = 100)
100
83
79
78
Source:
Réponses au questionnaire.
h) Productivité
(82)
La productivité de la main-d’œuvre de l’industrie de l’Union, mesurée en quantité produite par salarié par an, a évolué favorablement au cours de la période considérée et est restée stable tout au long de l’année 2010 et de la période d’enquête de réexamen.
(83)
Cette augmentation de la productivité est liée au processus de modernisation entrepris qui est décrit au considérant 93.
Tableau 10
Productivité
2008
2009
2010
PER
Productivité (en milliers d’unités/an)
495
513
642
642
Indice (2008 = 100)
100
104
130
130
Source:
Réponses au questionnaire.
i) Ampleur de la marge de dumping effective et rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(84)
Il est rappelé qu’en raison des circonstances décrites aux considérants 19 à 23, aucun calcul de dumping n’a pu être effectué. Toutefois, une probabilité de réapparition du dumping a été établie sur la base d’une comparaison entre la valeur normale établie sur la base de la moyenne des prix de vente de l’industrie de l’Union et les prix à l’exportation établis sur la base des prix pratiqués à l’égard des pays tiers.
(85)
L’analyse montre que l’industrie de l’Union s’est dans une large mesure rétablie grâce à l’institution des mesures à l’encontre des importations faisant l’objet d’un dumping et que les mesures en vigueur s’avèrent efficaces.
6.2. Facteurs microéconomiques
a) Stocks
(86)
Le tableau 11 présente le volume des stocks à la fin de chaque période.
Tableau 11
Stocks de clôture
2008
2009
2010
PER
Indice (2008 = 100)
100
43
61
83
Source:
Réponses au questionnaire.
(87)
L’enquête a montré que les stocks détenus par l’industrie de l’Union n’étaient pas un indicateur significatif pour évaluer la situation économique de l’industrie de l’Union car le niveau des stocks varie selon les saisons.
b) Salaires
(88)
Au cours de la période considérée, le salaire moyen par salarié a augmenté de 33 %.
Tableau 12
Salaires (coût par salarié)
2008
2009
2010
PER
Indice (2008 = 100)
100
116
133
133
Source:
Réponses au questionnaire.
c) Prix de vente
(89)
Le prix unitaire moyen des mécanismes à levier en forme d’arceau dans l’Union a légèrement augmenté entre 2008 et la période d’enquête de réexamen. La relative diminution de 2010 par rapport à 2009 est liée à la fluctuation des prix des matières premières.
Tableau 13
Prix unitaire sur le marché de l’Union
2008
2009
2010
PER
Indice (2008 = 100)
100
103
101
104
Source:
Réponses au questionnaire.
d) Rentabilité
(90)
Les marges de rentabilité reproduites ci-dessous sont établies en exprimant le résultat financier réalisé par l’industrie de l’Union en pourcentage du chiffre d’affaires obtenu sur le marché de l’Union.
Tableau 14
Rentabilité
2008
2009
2010
PER
Indice (2008 = 100)
100
107
105
104
Source:
Réponses au questionnaire
(91)
Avant l’institution des mesures définitives en 2006, l’industrie de l’Union était fortement déficitaire. Depuis lors, la situation économique de l’industrie des mécanismes à levier en forme d’arceau s’est améliorée au cours de la période considérée, mais est restée en deçà de l’objectif de rentabilité de 5 % établi lors de l’enquête initiale, au cours de la période d’enquête de réexamen.
e) Investissements, rendement des investissements et flux de liquidités
(92)
L’évolution des investissements, du rendement des investissements et des flux de liquidités est présentée dans le tableau suivant.
Tableau 15
Investissements, rendement des investissements et flux de liquidités
2008
2009
2010
PER
Investissements
Indice (2008 = 100)
100
152
41
51
Rendement des investissements
Indice (2008 = 100)
100
111
109
108
Flux de liquidités
Indice (2008 = 100)
100
291
247
236
Source:
Réponses au questionnaire.
(93)
Grâce à la relance qui a suivi l’institution des mesures en 2006, l’industrie a réalisé d’importants investissements dans la modernisation et l’agrandissement des installations de production, en particulier en 2008 et 2009. L’amélioration de la rentabilité s’est également traduite par une amélioration des flux de liquidités.
f) Aptitude à mobiliser des capitaux
(94)
L’enquête n’a pas révélé de problèmes particuliers au niveau de la capacité de l’industrie de l’Union à mobiliser des capitaux.
6.3. Conclusion sur la situation économique de l’industrie de l’Union
(95)
Sur la base de l’analyse précitée, une amélioration de la situation économique de l’industrie de l’Union a été observée et l’industrie se révèle être viable après l’institution des mesures en 2006. Néanmoins, étant donné que cette évolution positive n’a eu lieu qu’après l’institution des mesures, que l’emploi est toujours à la baisse et que la rentabilité est encore en deçà de l’objectif fixé, il est considéré que la situation économique de l’industrie demeure fragile et vulnérable. Il peut, dès lors, être conclu qu’au vu des éléments de preuve, l’élimination du préjudice est partiellement ou exclusivement due à l’existence des mesures.
F. PROBABILITÉ DE RÉAPPARITION DU PRÉJUDICE
(96)
Depuis l’institution des mesures en vigueur, la situation de l’industrie de l’Union s’est considérablement améliorée. Les conclusions de la présente analyse montrent, toutefois, que l’industrie de l’Union reste fragile et vulnérable.
(97)
Dans ces conditions, il convient de procéder à une analyse de la probabilité de réapparition d’un préjudice important afin d’examiner si - dans l’hypothèse d’une abrogation des mesures - les volumes et les prix des importations en provenance de la RPC, tels qu’ils devraient évoluer, sont susceptibles de nuire à la situation actuelle, décrite aux considérants 98 à 106.
(98)
Il existe deux gros producteurs de mécanismes à levier en forme d’arceau dans le monde: la RPC et l’Union. L’Union est le plus grand marché pour les mécanismes à levier en forme d’arceau dans le monde, suivie par l’Amérique du Sud et la Russie. Il existe de petits producteurs dans d’autres pays, comme l’Inde, mais ils sont concentrés sur leur marché intérieur respectif. Les États-Unis et le Canada utilisent des systèmes de classement différents.
(99)
Il convient de rappeler qu’il existe d’importantes capacités inutilisées en RPC et que la production de mécanismes à levier en forme d’arceau en RPC pourrait être aisément accrue, comme expliqué aux considérants 45 à 48.
(100)
Il convient également de rappeler que les capacités inutilisées disponibles en RPC correspondent à peu près à la consommation de l’Union (voir le considérant 45).
(101)
Il a également été établi que toute production supplémentaire de mécanismes à levier en forme d’arceau en RPC serait probablement exportée vers l’Union si les mesures venaient à être abrogées (voir le considérant 53). Cela s’explique par le fait que le marché de l’Union reste le plus grand marché au monde pour les mécanismes à levier en forme d’arceau, bénéficiant d’une consommation relativement stable, et que les prix qui y sont pratiqués sont généralement plus élevés que sur les autres marchés à l’exportation (voir le considérant 52). Il convient également de tenir compte du fait que, hormis l’Union et la RPC, il n’existe pas d’autres grands pays exportateurs fabriquant des mécanismes à levier en forme d’arceau.
(102)
En outre, comme indiqué au considérant 41, les capacités de production de la RPC peuvent être aisément accrues par la simple mise à disposition de main-d’œuvre supplémentaire. Par conséquent, les exportations de la RPC seraient en mesure de répondre à toute augmentation de la consommation de l’Union. Étant donné les prix potentiellement bas des importations en provenance de la RPC, comme le montre la comparaison avec les prix pratiqués par la RPC sur les marchés de pays tiers, et étant donné la capacité apparemment illimitée de la RPC à livrer à bas prix, l’industrie de l’Union ne serait très probablement pas en mesure de tirer parti d’une augmentation de la demande, ce qui entraînerait d’importantes pertes de marché si les mesures venaient à être abrogées.
(103)
Sur la base de ce qui précède, il faut s’attendre à ce qu’une hausse importante des importations de mécanismes à levier en forme d’arceau en provenance de la RPC et à destination de l’Union ait des conséquences négatives graves pour l’industrie de l’Union. Comme il a été indiqué plus haut, dans l’hypothèse d’une abrogation des mesures, on s’attend à ce que le volume des importations de mécanismes à levier en forme d’arceau en provenance de la RPC soit important. En outre, ces importations exerceraient, selon toute vraisemblance, une forte pression sur les prix du marché de l’Union et, partant, sur l’industrie de l’Union, comme le suggèrent les données sur le niveau des prix sur les marchés des pays tiers. En effet, d’après les données disponibles, il est estimé que les prix chinois actuels sont de 20 % inférieurs aux prix de l’Union, comme décrit au considérant 69, ce qui indique une forte probabilité que les importations chinoises s’effectuent à des prix nettement inférieurs aux prix de l’Union si les mesures venaient à être abrogées.
(104)
Les tentatives de classement erroné afin de contourner les mesures antidumping en vigueur (voir le considérant 55) traduisent elles aussi l’attrait du marché de l’Union pour les exportateurs chinois.
(105)
Sur la base de ce qui précède, il est probable que l’expiration des mesures antidumping applicables aux importations de mécanismes à levier en forme d’arceau originaires de la RPC entraîne une forte progression du volume des importations dans l’Union à des prix très bas, qui seront très probablement sensiblement inférieurs aux prix de vente de l’Union. Cela causerait un préjudice important et réduirait à néant les efforts d’investissement et de relance déployés par l’industrie au cours des dernières années.
(106)
Sur cette base, il est conclu que l’abrogation des mesures en vigueur applicables aux importations de mécanismes à levier en forme d’arceau en provenance de la RPC aboutirait selon toute probabilité à une réapparition du préjudice causé à l’industrie de l’Union.
G. INTÉRÊT DE L’UNION
1. Remarque préliminaire
(107)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il a été examiné si la prorogation des mesures antidumping en vigueur serait ou non contraire à l’intérêt de l’Union dans son ensemble.
(108)
La détermination de l’intérêt de l’Union repose sur une appréciation de tous les intérêts en cause, c’est-à-dire ceux de l’industrie de l’Union, des importateurs et des utilisateurs.
(109)
Lors de l’enquête initiale, l’adoption de mesures a été considérée comme n’étant pas contraire à l’intérêt de l’Union. De plus, la présente enquête est une enquête de réexamen au titre de l’expiration des mesures, qui analyse une situation dans laquelle des mesures antidumping sont en vigueur.
(110)
Sur cette base, il a été examiné si, en dépit de la conclusion selon laquelle il existe une probabilité de réapparition du dumping et du préjudice, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union de maintenir les mesures dans ce cas particulier.
2. Intérêt de l’industrie de l’Union
(111)
Le maintien des mesures antidumping sur les importations en provenance du pays concerné permettrait à l’industrie de l’Union d’atteindre plus facilement un niveau de rentabilité raisonnable, car cela lui permettrait d’éviter d’être refoulée du marché par des volumes substantiels d’importations en provenance de la RPC.
(112)
Il existe, en effet, une forte probabilité de réapparition du dumping préjudiciable portant sur des volumes considérables, auquel l’industrie de l’Union ne pourrait pas faire face. L’industrie de l’Union continuerait donc à tirer avantage du maintien des mesures antidumping actuelles.
(113)
En conséquence, il est conclu que le maintien des mesures antidumping à l’encontre de la RPC serait clairement dans l’intérêt de l’industrie de l’Union.
3. Intérêt des importateurs et des utilisateurs
(114)
Comme indiqué ci-dessus, aucun des importateurs indépendants identifiés n’a répondu au questionnaire. Les importateurs de mécanismes à levier en forme d’arceau sont normalement également des utilisateurs du produit concerné, puisqu’ils l’utilisent pour la fabrication des classeurs équipés de ces mécanismes.
(115)
Plusieurs utilisateurs, c’est-à-dire des producteurs de classeurs équipés de mécanismes à levier en forme d’arceau, se sont fait connaître au cours de l’enquête. Seul un utilisateur a fourni une réponse au questionnaire, qui, compte tenu de la qualité des données communiquées, n’a pu être vérifiée que dans une certaine mesure au cours de la visite de vérification.
(116)
L’utilisateur qui a fait l’objet d’une vérification affirmait que des mesures antidumping devaient également être instituées à l’encontre des importations de classeurs équipés de mécanismes à levier en forme d’arceau en provenance de la RPC. Ces allégations n’étaient toutefois étayées par aucun élément de preuve.
(117)
Deux utilisateurs ont exprimé leur opposition à la prorogation des mesures. Leurs allégations n’étaient toutefois pas étayées.
(118)
Par ailleurs, l’analyse a également montré que, si les Chinois devaient devenir les seuls fournisseurs de mécanismes à levier en forme d’arceau à la suite de l’abrogation des mesures, la position des producteurs de classeurs équipés de ces mécanismes serait également compromise en raison de la disparition de la concurrence sur le marché mondial des mécanismes à levier en forme d’arceau. Il a donc été considéré que les mesures existantes contribuent à la diversité de l’offre et au maintien de la concurrence sur le marché mondial de mécanismes à levier en forme d’arceau, ce qui, en fin de compte, est dans l’intérêt des utilisateurs.
(119)
Trois autres utilisateurs n’utilisant que les mécanismes à levier en forme d’arceau fabriqués dans l’Union sont restés neutres et l’un d’eux s’est dit favorable à la prorogation des mesures.
(120)
Étant donné que le coût de ces mécanismes représente un pourcentage minimal du prix de vente au détail des classeurs équipés de ces mécanismes, les mesures n’ont guère d’effet, voir aucun, sur le prix du produit final (les classeurs) et donc aucun impact sur le consommateur final.
4. Conclusion relative à l’intérêt de l’Union
(121)
Eu égard à ce qui précède, il est conclu qu’il n’existe aucune raison impérieuse s’opposant au maintien des mesures antidumping actuellement en vigueur.
H. MESURES ANTIDUMPING
(122)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander le maintien des mesures en vigueur. Un délai leur a également été accordé afin qu’elles puissent présenter leurs observations sur ces informations. Les arguments et les observations soumis ont été analysés mais n’ont pas abouti à la modification des considérations et faits essentiels sur la base desquels il a été décidé de maintenir les mesures antidumping.
(123)
Il ressort de ce qui précède que, conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, les mesures antidumping applicables aux importations de mécanismes à levier en forme d’arceau originaires de la RPC doivent être maintenues,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de mécanismes à levier en forme d’arceau généralement utilisés pour l’archivage de feuillets et d’autres documents dans des reliures ou dossiers, relevant actuellement du code NC ex 8305 10 00 (code TARIC 8305100050), originaires de la République populaire de Chine. Ces mécanismes se composent d’arceaux mécaniques robustes (normalement deux) fixés sur un support et dotés d’au moins un dispositif d’ouverture permettant d’insérer et de classer des feuillets et d’autres documents.
2. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, du produit décrit au point 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-après est fixé comme suit:
Fabricant
Droit antidumping
Code additionnel TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Chine
27,1 %
A729
Toutes les autres sociétés
47,4 %
A999
3. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 30 août 2012.