NAŘÍZENÍ (EU, EURATOM) č. 966/2012 EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
ze dne 25. října 2012,
kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002
OBSAH
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Článek 2
Definice
Článek 3
Soulad sekundárních právních předpisů s tímto nařízením
Článek 4
Lhůty, data, termíny
Článek 5
Ochrana osobních údajů
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 6
Dodržování rozpočtových zásad
Kapitola 1
Zásady jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 7
Oblast působnosti rozpočtu
Článek 8
Zvláštní pravidla o zásadě jednotnosti a správnosti rozpočtu
Kapitola 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 9
Definice
Článek 10
Druhy prostředků
Článek 11
Účtování příjmů a prostředků
Článek 12
Přidělení prostředků na závazky
Článek 13
Zrušení a přenos prostředků
Článek 14
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Článek 15
Zrušení přidělení prostředků na závazek
Článek 16
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu
Kapitola 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 17
Definice a oblast působnosti
Článek 18
Zůstatek rozpočtového roku
Kapitola 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 19
Používání eura
Kapitola 5
Zásada univerzálnosti
Článek 20
Definice a oblast působnosti
Článek 21
Účelově vázané příjmy
Článek 22
Darované částky
Článek 23
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
Kapitola 6
Zásada specifikace
Článek 24
Obecná ustanovení
Článek 25
Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise
Článek 26
Převody uskutečňované Komisí
Článek 27
Návrhy na převody předložené orgány Evropskému parlamentu a Radě
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
Článek 29
Převody, na něž se vztahují zvláštní ustanovení
Kapitola 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 30
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti
Článek 31
Povinné sestavování finančního výkazu
Článek 32
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
Článek 33
Nákladově efektivní kontrolní systémy
Kapitola 8
Zásada transparentnosti.
Článek 34
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
Článek 35
Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
Kapitola 1
Sestavování rozpočtu
Článek 36
Odhady příjmů a výdajů
Článek 37
Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 208
Článek 38
Návrh rozpočtu
Článek 39
Návrh na změnu návrhu rozpočtu
Článek 40
Povinnosti členských států vyplývající z přijetí rozpočtu
Článek 41
Návrh opravného rozpočtu
Článek 42
Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu
Kapitola 2
Skladba a předkládání rozpočtu
Článek 43
Skladba rozpočtu
Článek 44
Rozpočtová nomenklatura
Článek 45
Zákaz záporných příjmů
Článek 46
Předběžné prostředky
Článek 47
Záporná rezerva
Článek 48
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
Článek 49
Předkládání rozpočtu
Článek 50
Pravidla pro plány pracovních míst
Kapitola 3
Rozpočtová kázeň
Článek 51
Soulad s víceletým finančním rámcem
Článek 52
Soulad právních aktů Unie s rozpočtem
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 53
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního nařízení
Článek 54
Základní právní akt a výjimky
Článek 55
Plnění rozpočtu jinými orgány než Komisí
Článek 56
Pověření výkonem rozpočtových pravomocí
Článek 57
Střet zájmů
Kapitola 2
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 58
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 59
Sdílené řízení s členskými státy
Článek 60
Nepřímé řízení
Článek 61
Hodnocení ex ante a pověřovací dohody
Článek 62
Výkonné agentury
Článek 63
Meze pověřování
Kapitola 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 64
Oddělení funkcí
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 65
Schvalující osoba
Článek 66
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
Článek 67
Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie
Oddíl 3
Účetní
Článek 68
Pravomoci a povinnosti účetního
Článek 69
Pověření výkonem pravomocí účetního
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 70
Zálohové účty
Kapitola 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 71
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
Článek 72
Odpovědnost schvalující osoby za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na příslušné schvalující osoby
Článek 73
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 74
Pravidla vztahující se na účetní
Článek 75
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
Kapitola 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Poskytování vlastních zdrojů
Článek 76
Vlastní zdroje
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 77
Odhady pohledávek
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 78
Stanovení pohledávky
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 79
Schválení inkasa
Oddíl 5
Inkaso
Článek 80
Pravidla pro inkaso
Článek 81
Promlčecí lhůta
Článek 82
Řešení pohledávek Unie na vnitrostátní úrovni
Článek 83
Pokuty, sankce a úroky uložené Komisí
Kapitola 6
Výdajové operace
Článek 84
Rozhodnutí o financování
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 85
Druhy závazků
Článek 86
Pravidla vztahující se na závazky
Článek 87
Kontrola závazků
Oddíl 2
Potvrzení výdajů
Článek 88
Potvrzení výdaje
Oddíl 3
Schválení výdajů
Článek 89
Schválení výdaje
Oddíl 4
Úhrada výdajů.
Článek 90
Druhy plateb
Článek 91
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 92
Lhůty pro výdaje
Kapitola 7
Systémy informačních technologií a elektronická správa
Článek 93
Elektronické řízení operací
Článek 94
Předávání dokumentů
Článek 95
Elektronická správa (e-Government)
Kapitola 8
Zásady správy
Článek 96
Řádná správa
Článek 97
Údaje o opravných prostředcích
Kapitola 9
Interní auditor
Článek 98
Jmenování interního auditora
Článek 99
Pravomoci a povinnosti interního auditora
Článek 100
Nezávislost interního auditora
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 101
Definice veřejných zakázek
Článek 102
Zásady vztahující se na veřejné zakázky
Oddíl 2
Uveřejňování veřejných zakázek
Článek 103
Uveřejňování veřejných zakázek
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 104
Zadávací řízení
Článek 105
Obsah dokumentace k zadávacímu řízení
Článek 106
Kritéria pro vyloučení z účasti v zadávacím řízení
Článek 107
Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízení
Článek 108
Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů
Článek 109
Správní a finanční sankce
Článek 110
Kritéria pro zadávání veřejných zakázek
Článek 111
Podávání nabídek
Článek 112
Zásady rovného zacházení a transparentnosti
Článek 113
Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
Článek 114
Zrušení zadávacího řízení
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 115
Jistoty
Článek 116
Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízení
Kapitola 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účet
Článek 117
Veřejný zadavatel
Článek 118
Finanční limity
Článek 119
Pravidla účasti na zadávacím řízení
Článek 120
Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek
HLAVA VI
GRANTY
Kapitola 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 121
Oblast působnosti grantů
Článek 122
Příjemci grantu
Článek 123
Formy grantů
Článek 124
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
Kapitola 2
Zásady
Článek 125
Obecné zásady pro udělování grantů
Článek 126
Způsobilé náklady
Článek 127
Spolufinancování ve formě věcného plnění
Článek 128
Transparentnost
Článek 129
Zákaz kumulace
Článek 130
Zákaz retroaktivity
Kapitola 3
Řízení o udělení grantu
Článek 131
Žádosti o grant
Článek 132
Kritéria pro výběr a udělení grantu
Článek 133
Hodnocení
Kapitola 4
Platby a kontrola
Článek 134
Jistota pro účely předběžného financování
Článek 135
Vyplácení grantů a kontroly
Článek 136
Uchovávání dokladů
Kapitola 5
Provádění
Článek 137
Smlouvy o provedení a finanční podpora třetím osobám
HLAVA VII
CENY
Článek 138
Obecná pravidla
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 139
Oblast působnosti
Článek 140
Zásady a podmínky platné pro finanční nástroje
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
Kapitola 1
Předložení účetní závěrky
Článek 141
Skladba účetní závěrky
Článek 142
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
Článek 143
Pravidla pro účetní závěrku
Článek 144
Účetní zásady
Článek 145
Finanční výkazy
Článek 146
Zprávy o plnění rozpočtu
Článek 147
Předběžná účetní závěrka
Článek 148
Schválení konečné konsolidované účetní závěrky
Kapitola 2
Informace o plnění rozpočtu
Článek 149
Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicích
Článek 150
Informování o plnění rozpočtu
Kapitola 3
Účetnictví
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 151
Účetní systém
Článek 152
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Oddíl 2
Obecné účty
Článek 153
Obecné účty
Článek 154
Účetní zápisy v obecných účtech
Článek 155
Účetní opravy
Oddíl 3
Rozpočtové účty
Článek 156
Rozpočtové účetnictví
Kapitola 4
Inventární soupisy majetku
Článek 157
Inventární soupis
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
Kapitola 1
Externí audit
Článek 158
Externí audit prováděný Účetním dvorem
Článek 159
Pravidla a postupy auditu
Článek 160
Kontroly cenných papírů a hotovosti
Článek 161
Právo Účetního dvora na přístup
Článek 162
Výroční zpráva Účetního dvora
Článek 163
Zvláštní zprávy Účetního dvora
Kapitola 2
Absolutorium
Článek 164
Harmonogram postupu udělování absolutoria
Článek 165
Postup udělování absolutoria
Článek 166
Následná opatření
Článek 167
Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnost
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND
Článek 168
Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu
Článek 169
Přidělování prostředků EZZF na závazky
Článek 170
Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF
Článek 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků EZZF
Článek 172
Účtování výdajů EZZF
Článek 173
Převod prostředků EZZF
Článek 174
Účelově vázané příjmy EZZF
HLAVA II
STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
Článek 175
Zvláštní ustanovení
Článek 176
Závaznost přidělení prostředků na závazky
Článek 177
Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené prostředky
Článek 178
Rušení prostředků přidělených na závazky
Článek 179
Převod prostředků
Článek 180
Řízení, výběr projektů a audit
HLAVA III
VÝZKUM
Článek 181
Prostředky na výzkum
Článek 182
Přidělování prostředků na výzkum
Článek 183
Společné výzkumné středisko
HLAVA IV
VNĚJŠÍ ČINNOST
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 184
Vnější akce
Kapitola 2
Provádění akcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 185
Provádění vnějších akcí
Oddíl 2
Rozpočtová podpora a svěřenské fondy sdružující více dárců
Článek 186
Použití rozpočtové podpory
Článek 187
Svěřenské fondy Unie pro vnější akce
Oddíl 3
Jiné způsoby plnění rozpočtu
Článek 188
Provádění vnějších akcí v rámci nepřímého řízení
Článek 189
Finanční dohody o provádění vnějších akcí
Kapitola 3
Zadávání veřejných zakázek
Článek 190
Zadávání veřejných zakázek na vnější akce
Článek 191
Pravidla účasti v zadávacím řízení
Kapitola 4
Granty
Článek 192
Financování vnějších akcí v plném rozsahu
Článek 193
Pravidla použitelná pro granty na vnější akce
Kapitola 5
Kontrola účtů
Článek 194
Kontrola v oblasti vnějších akcí prováděná Unií
HLAVA V
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 195
Evropské úřady
Článek 196
Prostředky evropských úřadů
Článek 197
Schvalující osoba v evropských úřadech
Článek 198
Účetnictví interinstitucionálních evropských úřadů
Článek 199
Pověřování pravomocemi schvalující osoby u interinstitucionálních evropských úřadů
Článek 200
Služby poskytované třetím osobám
HLAVA VI
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 201
Obecná ustanovení
Článek 202
Závazky
Článek 203
Zvláštní ustanovení o správních prostředcích
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 204
Placení externí odborníci
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 205
Přechodná ustanovení
Článek 206
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Článek 207
Finanční limity a částky
Článek 208
Rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu
Článek 209
Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru
Článek 210
Výkon přenesené pravomoci
Článek 211
Přezkum
Článek 212
Zrušení
Článek 213
Přezkum týkající se ESVČ
Článek 214
Vstup v platnost
PŘÍLOHA
SROVNÁVACÍ TABULKA
Společné prohlášení o otázkách spojených s VFR
Společné prohlášení o výdajích na nemovitosti s odvoláním na článek 203
Společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise k čl. 203 odst. 3
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 322 této smlouvy, ve spojení se Smlouvou o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3), bylo několikrát podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že mají být provedeny další změny, včetně změn zohledňujících vstup v platnost Lisabonské smlouvy, mělo by být nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu srozumitelnosti a přehlednosti zrušeno a nahrazeno tímto nařízením.
(2)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 stanovilo rozpočtové zásady a finanční pravidla, která upravují sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Unie (dále jen „rozpočet“), zajišťují řádné a efektivní řízení, kontrolu a ochranu finančních zájmů Unie a zvyšují transparentnost a jejichž dodržování je závazné pro všechny právní akty a všechny orgány. Tyto hlavní zásady, koncepce a struktura uvedeného nařízení, jakož i základní pravidla rozpočtového a finančního řízení by měly být zachovány. Odchylky od těchto hlavních zásad by měly být přezkoumány a co nejvíc zjednodušeny s tím, že je nutno přihlédnout k jejich trvalému významu, přínosu pro rozpočet a k zátěži, kterou představují pro zúčastněné strany. Je třeba zachovat a posílit hlavní prvky finančních pravidel, k nimž patří úloha účastníků finančních operací, začlenění kontrolních opatření do činnosti operačních útvarů, interní auditoři, sestavování rozpočtu podle činností, modernizace účetních zásad a pravidel, jakož i hlavní zásady, jimiž se řídí granty.
(3)
Evropská centrální banka (ECB) by vzhledem ke své specifické povaze a úkolům, zejména pokud jde o její nezávislost ve správě vlastních financí, měla být z působnosti tohoto nařízení vyňata, není-li v něm stanoveno jinak.
(4)
Na základě zkušeností z praxe by měla být do tohoto nařízení zapracována pravidla, která budou reagovat na vyvíjející se požadavky plnění rozpočtu, například pokud jde o spolufinancování s jinými dárci, dále v zájmu zefektivnění vnější pomoci, usnadnění využívání zvláštních finančních nástrojů, včetně nástrojů Evropské investiční banky (EIB), a usnadnění plnění rozpočtu prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru.
(5)
Nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se omezilo na stanovení obecných rozpočtových zásad a finančních pravidel v souladu se Smlouvami, zatímco prováděcí ustanovení byla upravena v nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), aby byla ujasněna hierarchie norem a zlepšila se přehlednost nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. Článek 290 Smlouvy o fungování EU stanoví, že legislativním aktem lze na Komisi přenést pravomoc přijímat pouze ty nelegislativní akty, kterými se doplňují nebo mění některé prvky uvedeného legislativního aktu, které nejsou podstatné. Do tohoto nařízení by proto měla být začleněna některá ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 2342/2002.
(6)
Policejní a justiční spolupráce v trestních věcech se stala nedílnou součástí jiných politik a vnitřních činností Unie. Existence zvláštních ustanovení o financování této oblasti politiky již proto není odůvodněna, a toto nařízení by ji proto nemělo obsahovat.
(7)
K zajištění transparentnosti by měly být v rozpočtu zaznamenány záruky pro výpůjční a úvěrové operace, které Unie uskutečnila, včetně operací v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému pomoci platebním bilancím.
(8)
Měla by být zjednodušena stávající pravidla pro úrokové výnosy z plateb předběžného financování, neboť představují pro příjemce finančních prostředků i útvary Komise nadměrnou administrativní zátěž a způsobují mezi těmito útvary a příjemci finančních prostředků nedorozumění. V zájmu zjednodušení, zejména s ohledem na příjemce grantů, a v souladu se zásadou řádného finančního řízení by již neměla existovat povinnost úročit platby předběžného financování a inkasovat naběhlé úroky. Měla by však existovat možnost upravit tuto povinnost v pověřovací dohodě, aby mohly být úroky z plateb předběžného financování opětovně použity na programy, odečteny od žádostí o platbu nebo získány zpět.
(9)
Pravidla pro přenášení účelově vázaných příjmů by měla zohledňovat rozdíl mezi účelově vázanými příjmy vnějšími a vnitřními. K vyhovění účelu, na nějž dárce dané prostředky určil, by měly být vnější účelově vázané příjmy přenášeny automaticky a používány až do doby, kdy budou provedeny veškeré operace související s daným programem či akcí, na něž byly tyto příjmy vázány. Vnější účelově vázané příjmy získané během posledního roku trvání daného programu či akce by mělo být možno použít rovněž v prvním roce trvání následného programu či akce. Měla by existovat možnost přenášet vnitřní účelově vázané příjmy pouze do následujícího roku, nestanoví-li toto nařízení jinak.
(10)
Pravidla o prozatímních dvanáctinách by měla být vyjasněna co do počtu dalších dvanáctin, jež mohou být požadovány, a případů, kdy Evropský parlament rozhodne o snížení částky na další výdaje nad rámec prozatímních dvanáctin, kterou schválila Rada.
(11)
Odchylka od zásady univerzality, jež platí pro účelově vázané příjmy, by měla být upravena tak, aby zohledňovala specifika vnitřních účelově vázaných příjmů, jež plynou z prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou na jedné straně a vnějších účelově vázaných příjmů plynoucích od různých dárců, jež tito dárcové váží na konkrétní program či akci, na straně druhé. Vnější dárcové by měli mít mimoto možnost spolufinancovat vnější, zejména operace humanitární pomoci, a to i v případech, kdy základní právní akt takové spolufinancování výslovně nestanoví.
(12)
Uvádění účelově vázaných příjmů v návrhu rozpočtu by mělo být ztransparentněno stanovením pravidla, že tyto částky jsou v návrhu rozpočtu uváděny ve výši, která je ke dni jeho sestavení jistá.
(13)
Pokud jde o zásadu specifikace, jelikož se povinné a nepovinné výdaje nadále nerozlišují, je třeba odpovídajícím způsobem upravit pravidla týkající se převodů prostředků.
(14)
Rovněž pravidla týkající se převodu prostředků by měla být upravena s ohledem na změny vyplývající ze vstupu Lisabonské smlouvy v platnost. Nedávné zkušenosti navíc ukázaly, jak je důležité zvýšit flexibilitu převodů prostředků na platby na konci roku, zejména v případě strukturálních fondů. Je nezbytné zajistit lepší plnění rozpočtu, zejména pokud jde o prostředky na platby, účelově vázané příjmy a správní prostředky, jež jsou společné několika rozpočtovým hlavám. Za tímto účelem by měla být zjednodušena úprava kategorií převodů a zpružněno schvalování některých převodů. Jako užitečná a efektivní se ukázala zejména možnost, aby Komise rozhodovala o převodech nevyužitých prostředků v případech mezinárodních humanitárních katastrof a krizí. Tato možnost by proto měla platit i v případě podobných událostí, k nimž dojde po 1. prosinci rozpočtového roku. V takových případech by měla Komise z důvodu transparentnosti o svém rozhodnutí převést nevyužité prostředky neprodleně vyrozumět Evropský parlament a Radu.
(15)
Pokud jde o ustanovení o řádném finančním řízení, pověřená schvalující osoba by měla při vypracovávání legislativních návrhů a vytváření příslušných systémů řízení a kontroly přihlédnout k očekávané míře rizika výskytu chyb a k nákladům a přínosům kontrol. Pověřená schvalující osoba by měla ve výroční zprávě o činnosti poskytovat informace o výsledcích kontrol a jejich nákladech a přínosech. Nutným předpokladem efektivity vnitrostátních systémů řízení a kontroly jsou prohlášení řídícího subjektu týkající se těchto systémů, která předkládají subjekty určené členskými státy odpovídající za správu a kontrolu finančních prostředků Unie.
(16)
Zásada transparentnosti zakotvená v článku 15 Smlouvy o fungování EU, jež požaduje, aby orgány jednaly co nejotevřeněji, předpokládá, že pokud jde o plnění rozpočtu, mohou občané vědět, kde a za jakým účelem jsou prostředky Unie vynakládány. Tyto informace podporují demokratickou diskuzi, přispívají k účasti občanů v rozhodovacím procesu Unie a posilují institucionální kontrolu a dohled nad výdaji Unie. Těchto cílů by mělo být dosaženo zveřejněním relevantních informací týkajících se konečných zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a příjemců prostředků Unie, nejlépe využitím moderních komunikačních nástrojů, kdy by byly zohledněny legitimní zájmy těchto zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a příjemců grantů s ohledem na důvěrnou povahu a bezpečnost informací a v případě fyzických osob na jejich právo na soukromí a ochranu osobních údajů. Orgány by proto měly při zveřejňování informací uplatňovat v souladu se zásadou proporcionality selektivní přístup. Rozhodnutí zveřejnit informace by měla vycházet z relevantních kritérií, aby byly poskytované informace užitečné.
(17)
V souladu s článkem 316 Smlouvy o fungování EU by měl Evropské radě a Radě příslušet týž oddíl rozpočtu.
(18)
Toto nařízení by mělo zohlednit roční rozpočtový proces tak, jak jej stanovuje Smlouva o fungování EU.
(19)
V souvislosti se sestavováním rozpočtu je důležité jednoznačně vymezit skladbu a předkládání jeho návrhu, který vypracovává Komise. Obsah obecného úvodu, který vlastnímu návrhu rozpočtu předchází, by měl být popsán přesněji. Do nařízení je dále nutno zapracovat ustanovení o finančním plánu na nadcházející léta a o možnosti, aby Komise předkládala na podporu rozpočtových požadavků pracovní dokumenty.
(20)
S ohledem na zvláštní prvky společné zahraniční a bezpečnostní politiky by měly být aktualizovány formy základních právních aktů v této oblasti podle Smlouvy o fungování EU a podle hlav V a VI Smlouvy o EU. Rovněž postupy pro schvalování přípravných opatření v oblasti vnější by měly být upraveny podle Smlouvy o fungování EU.
(21)
Pravidla týkající se způsobů plnění rozpočtu, jimiž se řídí zejména podmínky pro pověřování třetích osob plněním rozpočtu, se v průběhu let příliš zkomplikovala a měla by být zjednodušena. Současně by měl být zachován původní cíl, který toto pověřování třetích osob mělo, totiž zajistit, aby bez ohledu na konkrétní způsob plnění rozpočtu byly výdaje plněny s takovou úrovní kontroly a transparentnosti, která je rovnocenná úrovni, jež se očekává od útvarů Komise.
(22)
Mělo by se jednoznačně rozlišovat mezi případy, kdy je rozpočet plněn přímo Komisí či jejími výkonnými agenturami, případy, kdy rozpočet plní členské státy v rámci sdíleného řízení, a případy, kdy je rozpočet plněn nepřímo prostřednictvím třetích osob. To by mělo umožnit ustavení harmonizovaného režimu pro sdílené a nepřímé řízení, jež bude možné upravovat v souladu s odvětvovými pravidly, zejména plní-li rozpočet členské státy v rámci sdíleného řízení. Tento harmonizovaný režim by měl stanovit zejména hlavní zásady, jimiž se má Komise řídit při rozhodování o nepřímém plnění rozpočtu nebo o jeho plnění v rámci sdíleného řízení, a hlavní zásady, jimiž se mají řídit osoby pověřené úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu. Komise by měla mít možnost uplatňovat pravidla a postupy Unie nebo akceptovat uplatňování pravidel a postupů pověřené osoby za předpokladu, že jí tato osoba zaručí rovnocennou ochranu finančních zájmů Unie. V rámci úkolů dohledu, jež Komise plní, je rovněž zapotřebí stanovit soubor povinností kontroly a auditu, včetně kontroly a schválení účetní závěrky, a to pro všechny způsoby plnění rozpočtu.
(23)
Pravidla pro hodnocení ex ante u subjektů a osob pověřených úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci nepřímého řízení by měla být změněna tak, aby všechny pověřené subjekty a osoby zajišťovaly takovou úroveň ochrany finančních zájmů, která je rovnocenná úrovni požadované podle tohoto nařízení.
(24)
Jak ukazuje zkušenost se zahrnutím partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi subjekty Unie podle článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, měly by být v tomto nařízení upraveny další kategorie těchto partnerství, aby bylo možno vybírat z širšího spektra nástrojů a zahrnout subjekty, jejichž úprava je pružnější než úprava, kterou se řídí orgány Unie, a která je pro soukromoprávní partnery přístupnější. Tyto dodatečné kategorie by měly zahrnovat soukromoprávní subjekty členského státu a subjekty zřízené základním právním aktem a mající finanční pravidla, jež dodržují zásady nutné k zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie.
(25)
Pro účely článku 317 Smlouvy o fungování EU by toto nařízení mělo zpřísnit základní povinnosti kontroly a auditu, jež mají členské státy v případě plnění rozpočtu v rámci sdíleného řízení, protože v současnosti jsou tyto povinnosti upraveny pouze v odvětvových pravidlech. Je proto nezbytné zapracovat do něj ustanovení o harmonizované správní struktuře na vnitrostátní úrovni, jež stanoví jednotný rámec pro všechny dotčené oblasti politiky. Tento rámec by neměl vytvářet další kontrolní struktury, nýbrž by měl umožnit členským státům, aby určily subjekty pověřené řízením a kontrolou finančních prostředků Unie. Dále by měla být v tomto nařízení obsažena ustanovení o společných povinnostech řízení a kontroly, jež pro tyto struktury platí, každoroční prohlášení řídícího subjektu, kterým řídící subjekty přebírají odpovědnost za správu finančních prostředků Unie, jíž byly pověřeny, kontrola a schvalování účetní závěrky a mechanismy oprav a pozastavování plateb, které uplatňuje Komise, aby byl vytvořen ucelený legislativní rámec, který by poskytoval také vyšší celkovou právní jistotu a zajišťoval účinnost kontrol a nápravných opatření i větší ochranu finančních zájmů Unie. Podrobná ustanovení by měla zůstat předmětem úpravy odvětvových nařízení. V rámci přístupu jednotného auditu a s cílem omezit další administrativní zátěž vyplývající z opakovaných kontrol mohou členské státy poskytnout Komisi prohlášení, která budou v souladu s příslušnými ústavními požadavky podepsána na vhodné celostátní nebo regionální úrovni.
(26)
Některá ustanovení o povinnostech pověřené schvalující osoby by měla být jasněji vymezena, zejména ta o kontrolách ex ante a ex post, jež pověřená schvalující osoba zavádí, a o jejích povinnostech podávat zprávy. V tomto ohledu by měl být obsah výroční zprávy pověřené schvalující osoby o činnosti aktualizován v souladu s praxí, podle níž tato zpráva obsahuje požadované finanční informace a informace o řízení, jimiž pověřená schvalující osoba dokládá své prohlášení o věrohodnosti k výkonu svých povinností.
(27)
Měla by být jasněji vymezena odpovědnost účetního Komise. Zejména by mělo být specifikováno, že pouze účetní Komise je oprávněn stanovovat účetní pravidla a harmonizované účtové osnovy, zatímco účetní ostatních orgánů vymezují postupy účtování pro své příslušné orgány.
(28)
V zájmu snazšího provádění určitých programů nebo akcí, jímž jsou pověřeny zejména finanční instituce, by mělo toto nařízení stanovit možnost zřizovat svěřenské účty. Tyto bankovní účty by měly být zřizovány jménem Komise nebo na její účet v účetním systému finanční instituce. Spravovat by je měla tato finanční instituce, odpovědnost za tuto správu by měla nést příslušná schvalující osoba a mělo by být možné je zřizovat v jiných měnách než v eurech.
(29)
Pokud jde o příjmové operace, je vzhledem k rozpočtovým potřebám nutno zefektivnit pravidla, jimiž se řídí odhady pohledávek. Tyto odhady by se měly povinně zaznamenávat v případě, lze-li příslušné příjmy očekávat s určitou mírou pravděpodobnosti a přiměřeně je kvantifikovat. V zájmu zjednodušení by měla být zavedena některá zvláštní ustanovení o postupech pro úpravu a rušení odhadů pohledávek.
(30)
Měla by být jasněji vymezena i zpřísněna pravidla pro inkaso. Zejména by mělo být upřesněno, že zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie. Mimoto by k posílení ochrany finančních zájmů Unie členské státy neměly s nároky na vrácení finančních prostředků Unie zacházet méně výhodně, než je tomu u nároků veřejných subjektů na jejich území.
(31)
S přihlédnutím k nutnosti snížit riziko související se správou dočasně vybraných pokut, sankcí a veškerých příjmů z nich plynoucích by tyto částky měly být zaznamenávány jako příjem rozpočtu co nejdříve a nejpozději v rozpočtovém roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků proti rozhodnutí o uložení pokuty nebo sankce.
(32)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by měly být jasněji vymezeny jednotlivé druhy plateb. Platby předběžného financování by navíc měla pravidelně zúčtovávat příslušná schvalující osoba v souladu s účetními pravidly, která vymezí účetní Komise. Za tímto účelem by měly smlouvy, rozhodnutí o udělení grantu, grantové dohody a pověřovací dohody obsahovat příslušná ustanovení.
(33)
Toto nařízení by mělo podporovat cíl vytvoření elektronické správy, a zejména využívání elektronických údajů při výměně informací mezi orgány a třetími osobami.
(34)
Za určitých podmínek by měla být povolena možnost společných zadávacích řízení se státy Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) nebo se zeměmi kandidujícími na členství v Unii.
(35)
Pravidla pro vyloučení, zejména z účasti na zadávacích řízeních, by měla být zdokonalena, aby se posílila ochrana finančních zájmů Unie.
(36)
Vzhledem k tomu, že využívání vlastních zdrojů ECB a EIB je předmětem finančního zájmu Unie, měly by tyto finanční instituce získat přístup k informacím z ústřední databáze zřízené k ochraně finančních zájmů Unie.
(37)
Pro uveřejňování rozhodnutí o uložení správních a finančních sankcí, zejména ve vztahu k veřejným zakázkám, je třeba přijmout řádný právní základ, který bude v souladu s požadavky na ochranu údajů. Z důvodu ochrany údajů a bezpečnosti by uveřejňování těchto rozhodnutí mělo zůstat i nadále nepovinné.
(38)
Požadavek, aby zhotovitelé, dodavatelé a poskytovatelé poskytnuli záruky, by již neměl být automatický, nýbrž by měl být založen na analýze rizik.
(39)
Z důvodu právní jistoty je nutné jasně stanovit rozsah grantů a finančních nástrojů. Podrobnější vymezení zvláštních podmínek vztahujících se na granty na jedné straně a na finanční nástroje na straně druhé by rovněž mělo přispět k maximalizaci dopadu obou typů finanční podpory.
(40)
Pravidla pro udělování grantů, která se vztahují na subjekty vytvořené zvlášť za účelem určité akce, by měla být upravena, aby usnadnila přístup k financování Unií a správu grantů žadatelům o grant a příjemcům grantů, kteří se dohodli pracovat společně v rámci společenství nebo seskupení zřízeného v souladu s vnitrostátním právem, zejména pokud zvolená právní forma poskytuje pevné a spolehlivé prostředí spolupráce. Kromě toho, s ohledem na omezená finanční rizika pro Unii a nutnost vyhnout se přidání další vrstvy smluvních požadavků ke stávajícím strukturálním ujednáním, by měly mít subjekty přidružené k příjemci grantu trvalým kapitálovým nebo právním vztahem právo vykazovat náklady způsobilé k financování z grantu, aniž by musely splňovat veškeré povinnosti, které má příjemce grantu.
(41)
Zkušenosti s financováním za použití jednorázových částek a paušálů ukázaly, že tyto formy financování značně zjednodušily správní postupy a podstatně snížily riziko chyb. Vedle toho se pro některé typy akcí ukázalo vhodným financování na základě výstupů. V této souvislosti by se měly zpružnit podmínky využívání zjednodušených forem grantů stanovených na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálů. Zejména by mělo být povoleno stanovovat částky na základě individuálního přístupu k příjemcům grantu, a to i v případech, kdy daný příjemce tyto částky vykazuje v souladu se svými obvyklými postupy účtování nákladů, aby se snížily administrativní zátěž a náklady nesené příjemcem grantu zvlášť za účelem poskytování finančních zpráv Unii.
(42)
S cílem odstranit překážky účasti na grantových programech Unie osobám, které mají nutnou odbornost, avšak nejsou odměňovány formou mzdy, jak tomu může být u osob pracujících v malých strukturách, by pravidla vztahující se na granty měla přihlížet ke konkrétním systémům odměňování, které uplatňují malé a střední podniky, jak jsou vymezeny v doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 týkajícím se vymezení mikropodniků a malých a středních podniků (5).
(43)
Zásady neziskovosti a spolufinancování by měly být upraveny s ohledem na praktické zkušenosti a na rozdíly v jejich výkladu a uplatňování, jež vedou k chybám a příležitostně i k nezamýšleným účinkům. Zejména je nutné zaměřit definici zisku na způsobilé náklady a příjmy získané k jejich financování, aby došlo ke zjednodušení podávání zpráv příjemci grantů a aby tito příjemci diverzifikovali své zdroje financování. Komise by navíc neměla předpokládat, že další dárci nebudou chtít získat přebytek, který by vznikl na základě jejich příspěvku, zpět, a proto by měla inkasovat pouze zisk, který je úměrný udělenému grantu. A konečně, ukázalo se, že zásada postupného snižování grantů na provozní náklady není účinným nástrojem k omezení závislosti příjemců grantů na finančních prostředcích Unie. Navíc po nezbytném zavedení výjimek v řadě základních právních aktů a v případě zjednodušené formy udělování grantů došlo k podstatnému omezení použitelnosti zásady postupného snižování. Proto by se měl vzhledem k těmto nevýhodám zrušit požadavek na postupné snižování grantů udělených na provozní náklady.
(44)
Subjektům s omezenými administrativními zdroji, které mohou být přednostní cílovou skupinou některých grantových programů a být nezbytné pro dosažení politických cílů Unie, by měl být přístup k finančním prostředkům Unie usnadněn dalším zjednodušením postupů týkajících se grantů nízké hodnoty.
(45)
Za účelem zajištění právní jistoty a vytvoření jediného souboru základních finančních pravidel, o který se mohou příjemci grantů opírat při všech programech Unie, by mělo toto nařízení stanovit kritéria pro způsobilost nákladů a konkrétní podmínky, které se vztahují na určité kategorie nákladů, a mělo by vyžadovat jejich důsledné uplatňování.
(46)
Měly by být harmonizovány podmínky spolufinancování formou přijímání věcného plnění od třetích osob a podmínky stanovování jeho hodnoty, aby se snížila rizika chyb a sporů.
(47)
Z důvodu transparentnosti a aby byly zohledněny jejich specifická omezení vzhledem k plánování, měli by být žadatelé o grant ve výzvě k podávání návrhů informováni o době, která podle očekávání uplyne do podpisu grantové dohody nebo do oznámení o udělení grantu. Z téhož důvodu by toto nařízení mělo stanovit referenční dobu založenou na zkušenostech a na očekávaných důsledcích zavedených zjednodušujících opatření.
(48)
Jsou-li zjištěny systémové nebo opakující se chyby, které mají významný dopad na řadu grantů, mělo by být za přísných podmínek povoleno rozšíření zjištění auditu na neauditované granty, na něž mají tyto chyby dopad, aby se snížila finanční a administrativní zátěž spojená s kontrolami a audity na místě. K extrapolaci míry snížení grantů nebo míry získání prostředků vyplacených v rámci grantů zpět u těch grantů, u nichž byly zjištěny systémové nebo opakované chyby, by se Komise měla uchýlit pouze v případě, kdy není možné nebo účelné za vynaložení přiměřeného úsilí pro každý z těchto grantů přesně zjistit výši nezpůsobilých nákladů.
(49)
Toto nařízení by mělo stanovit standardní doby, po které jsou příjemci grantu povinni uchovávat dokumenty týkající se grantů poskytnutých Unií, aby se zabránilo rozdílným nebo neúměrným smluvním požadavkům a současně poskytl Komisi a Účetnímu dvoru dostatek času k získání přístupu k těmto údajům a k provedení kontrol ex post a auditů nezbytných pro ochranu finančních zájmů Unie.
(50)
Za určitých podmínek by měla být rozšířena možnost příjemce grantu poskytovat finanční podporu třetím osobám, aby se usnadnilo řádné provádění programů zaměřených mimo jiné na velkou skupinu fyzických osob, jichž lze dosáhnout pouze za pomoci grantů přidělovaných na kaskádovém principu. Nicméně je nutné zachovat zásadu, podle níž příjemce grantu nesmí při poskytování finanční podpory třetím osobám jednat dle vlastního uvážení, zejména s cílem zamezit záměně možnosti dané příjemcům grantů, aby na vlastní odpovědnost navrhovali a prováděli akce, jež obdrží finanční podporu jakožto činnosti způsobilé k financování, s možností pověřit určité subjekty nebo osoby úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci sdíleného nebo nepřímého řízení.
(51)
Mělo by se usnadnit využívání cen jakožto cenné formy finanční podpory a ujasnit příslušná pravidla, aby byly ceny odděleny od systému grantů a aby byl odstraněn odkaz na předpokládané náklady. Ceny však nejsou vhodné pro všechny cíle politiky Unie, a měly by se proto považovat za doplněk dalších finančních nástrojů, jako jsou granty, nikoli za jejich náhradu.
(52)
Finanční nástroje mohou přispívat k maximalizaci účinku finančních prostředků Unie, jestliže jsou tyto finanční prostředky spojeny s dalšími zdroji a aktivují je. Vzhledem k tomu, že tyto finanční nástroje nelze považovat za služby nebo granty, je zapotřebí zavést nový druh finanční podpory. Finanční nástroje by měly být využívány pouze za přísných podmínek, aby pro rozpočet nevznikala žádná rozpočtová rizika a aby nemohlo dojít k narušování trhu, které by bylo v rozporu s pravidly pro státní podporu.
(53)
V rámci ročního přídělu prostředků schváleného Evropským parlamentem a Radou na určitý program by se měly finanční nástroje využívat pouze doplňkově, a to na základě hodnocení ex ante, které prokáže, že z hlediska dosažení politických cílů Unie jsou tyto finanční nástroje účinnější než jiné formy financování Unií, včetně grantů.
(54)
Finanční nástroje by měly být schváleny základním právním aktem, který stanoví zejména jejich cíle a dobu použití. Jsou-li v řádně odůvodněných případech finanční nástroje vytvořeny jinak než základním právním aktem, měly by být v rámci rozpočtu schváleny Evropským parlamentem a Radou.
(55)
Měly by být vymezeny nástroje spadající potenciálně pod část první hlavu VIII, jako jsou půjčky, záruky, kapitálové investice, kvazikapitálové investice a nástroje pro sdílení rizik. Definice nástrojů pro sdílení rizik by měla umožňovat zařazení podpory úvěrů v případě projektových dluhopisů, pokrytí rizika spojeného s obsluhou dluhu a omezení úvěrových rizik držitelů dluhopisů na základě podpory úvěrů ve formě půjčky nebo záruky.
(56)
Roční splátky, včetně splátek kapitálu, poskytnutých záruk a splátek jistin půjček by měly představovat vnitřní účelově vázané příjmy. Příjmy včetně dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z půjček a z prostředků uložených na svěřenských účtech by se měly do rozpočtu zahrnout až po odečtení nákladů řízení a poplatků za řízení. Toto nařízení by mělo stanovit zásady a podmínky týkající se finančních nástrojů a pravidla pro omezení finanční odpovědnosti Unie, boj proti podvodům a praní peněz, likvidaci finančních nástrojů a výkaznictví.
(57)
Předkládání účetních závěrek by mělo být zjednodušeno tím, že účetní závěrky Unie budou obsahovat pouze konsolidované finanční výkazy a souhrnné rozpočtové účty. Rovněž by mělo být vyjasněno, že se proces konsolidace týká pouze orgánů, subjektů zřízených na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu, a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly stanovenými účetním.
(58)
Jak vyžadují mezinárodně uznávané účetní standardy, z nichž vycházejí účetní předpisy Unie, měly by se penzijní závazky a další závazky týkající se zaměstnaneckých výhod zaznamenávat v účtech Unie, samostatně vykazovat v rozvaze Unie a podrobněji vysvětlit v příloze k účetním výkazům.
(59)
Aby se jasně oddělily úkoly a odpovědnost účetního Komise od úkolů a odpovědnosti, jimiž jsou pověřeni účetní orgánů, subjektů zřízených na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu, a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly stanovenými účetním, měl by každý orgán nebo subjekt připravit zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok a do 31. března následujícího rozpočtového roku ji zaslat Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.
(60)
Je nezbytné aktualizovat pravidla a zásady Unie týkající se účetnictví, aby se zajistil jejich soulad s Mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor.
(61)
Účetní dvůr by měl zajistit, aby jakákoli jeho zjištění, která by mohla mít vliv na účetní závěrku auditovaných subjektů nebo na legalitu anebo správnost uskutečněných operací, byla předána dotčeným orgánům nebo subjektům včas, aby měly dostatek času na tato zjištění reagovat.
(62)
Měla by být aktualizována ustanovení týkající se předběžné a konečné účetní závěrky, aby byly především pro účely výkaznictví poskytovány informace, jež by měly doprovázet účetní závěrky zaslané účetnímu Komise za účelem konsolidace.
(63)
Pokud jde o informace, které má Komise předkládat v souvislosti s udílením absolutoria, měla by Komise Evropskému parlamentu a Radě předložit zejména hodnotící zprávu o financích Unie podle článku 318 Smlouvy o fungování EU.
(64)
Pokud jde o zvláštní ustanovení tohoto nařízení týkající se strukturálních fondů, fondů soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva spravovaných v rámci sdíleného řízení, je třeba zachovat možnost vrácení plateb předběžného financování a opětovného dání k dispozici prostředků za podmínek uvedených v prohlášení Komise v příloze k nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (6). Odchylně od pravidla pro přenos prostředků by Komise rovněž měla mít možnost přenášet prostředky na závazky, které jsou k dispozici na konci rozpočtového roku a které plynou z vracení plateb uhrazených v rámci předběžného financování, a to až do ukončení programu, a využít tyto prostředky na závazky, pokud jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici.
(65)
Je třeba vyjasnit účast Společného výzkumného střediska (SVS) na zadávacích řízeních a řízeních o udělování grantů. Příjmy vyplývající z činností, které souvisejí s účastí na těchto řízeních, by navíc měly být výjimečně považovány za vnější účelově vázané příjmy, aby byly tyto související činnosti prováděny efektivně.
(66)
Zvláštní ustanovení o provádění vnějších akcí by měla být přizpůsobena změnám způsobů plnění rozpočtu a měl by být stanoven diferencovaný přístup pro případy, kdy Unie musí reagovat na naléhavé humanitární situace, mezinárodní krize nebo potřeby třetích zemí, které procházejí procesem demokratizace.
(67)
Toto nařízení by mělo stanovit obecné podmínky, za nichž je možné poskytnout rozpočtovou podporu jako nástroj v rámci vnější činnosti. Tyto podmínky by se měly vztahovat k zajišťování dostatečně transparentního, spolehlivého a účinného hospodaření s veřejnými finančními prostředky. Komise by měla navíc v rozhodnutích o financování rozhodnout o cílech a očekávaných výsledcích, na jejichž dosažení by měla být vázána výplata rozpočtové podpory. Tyto prvky a podmínky, za nichž má být rozpočtová podpora vyplácena, by měly být obsaženy ve finanční dohodě uzavřené s přijímající zemí.
(68)
Komise by měla mít pravomoc vytvářet a spravovat svěřenské fondy Unie pro akce v případě mimořádných událostí, po odeznění těchto událostí a pro tematicky zaměřené akce, aby se posílila mezinárodní úloha Unie v oblasti vnějších akcí a rozvoje, jakož i zvýšila její viditelnost a efektivita její činnosti. Ačkoli tyto svěřenské fondy nebudou začleněny do rozpočtu, měly by být spravovány podle tohoto nařízení v míře, která je zapotřebí pro zajištění bezpečnosti a transparentnosti při využívání finančních prostředků Unie. Komise by za tímto účelem měla předsedat správní radě jednotlivých svěřenských fondů, aby zajistila zastoupení dárců a rozhodovala o využívání finančních prostředků. Funkci účetního pro všechny svěřenské fondy by měl navíc vykonávat účetní Komise.
(69)
Lhůta pro uzavírání smluv a schvalování grantů subjekty, jimž bylo v rámci nepřímého řízení svěřeno provádění vnějších akcí, by měla být omezena na tři roky od podpisu pověřovací dohody, pokud nenastanou konkrétní naléhavé vnější okolnosti. Tato lhůta by se však neměla vztahovat na víceleté programy prováděné v rámci postupů pro strukturální fondy. Pravidla pro zrušení prostředků v případě těchto víceletých programů by měla stanovit odvětvová pravidla.
(70)
S ohledem na zvláštní pravidla o zadávání veřejných zakázek týkající se vnějších akcí by se mělo státním příslušníkům třetích zemí usazeným v přijímajících zemích umožnit, aby se účastnili zadávacích řízení, a to i tehdy, je-li určitý program prováděn bez základního právního aktu a je to řádně odůvodněno výjimečnými okolnostmi.
(71)
Způsob, jakým orgány v současnosti hlásí Evropskému parlamentu a Radě projekty v oblasti nemovitostí, by měl být zlepšen. Orgány by měly Evropský parlament a Radu předem informovat o svých budoucích projektech v oblasti nemovitostí a o různých fázích těchto projektů. V případě projektů v oblasti nemovitostí se značným dopadem na rozpočet by se mělo vyžadovat schválení Evropským parlamentem a Radou, a nikoli jejich pouhé stanovisko.
(72)
Orgány by měly mít možnost vytvořit si dlouhodobou strategii v oblasti nemovitostí a využívat nižších úrokových sazeb, které se uplatňují v důsledku příznivého úvěrovému ratingu Unie na finančních trzích. Za tímto účelem by měly mít možnost brát si půjčky na nákup nemovitostí. To by umožnilo řešit složitost stávajícího systému a zároveň ušetřit na nákladech a zavést větší transparentnost.
(73)
Na základě zkušeností by toto nařízení mělo jasně stanovit rozsah činnosti, výběrové řízení a platové podmínky týkající se fyzických osob, které jsou vybírány jako odborníci.
(74)
Za účelem doplnění a změn některých prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Obsah a rozsah každého přenesení pravomocí jsou podrobně uvedeny v příslušných článcích. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci vypracovávání aktů v přenesené pravomoci vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(75)
Toto nařízení by mělo být revidováno jen tehdy, je-li to nezbytné, ale nejpozději dva roky před uplynutím platnosti prvního víceletého finančního rámce následujícího po roce 2013. Příliš časté revize jsou spojeny s nepřiměřenými náklady na přizpůsobení správních struktur a postupů novým pravidlům. Platná pravidla mohou být navíc uplatňována příliš krátkou dobu na to, aby z toho bylo možné vyvodit platné závěry.
(76)
Měla by se stanovit přechodná ustanovení. Toto nařízení by se mělo uplatňovat pouze po přijetí aktů v přenesené pravomoci, které mají obsahovat pravidla pro jeho uplatňování, jež by měly vstoupit v platnost v prosinci 2012. S cílem vyhnout se tomu, že by se nové finanční nařízení začalo uplatňovat poslední měsíc v roce, je vhodné jeho použitelnost odložit na 1. leden 2013. Navíc je vhodné odložit použitelnost ustanovení týkajících se způsobů plnění rozpočtu a finančních nástrojů na 1. leden 2014, aby byl zajištěn soulad s odvětvovými pravidly. A konečně, aby bylo možné ustanovení o převodu prostředků na platby v rámci strukturálních fondů na konci roku uplatňovat již v rozpočtu na rok 2012, je vhodné, aby se uvedená ustanovení použila již ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
(77)
Toto nařízení by mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, aby bylo možné včas přijmout akty v přenesené pravomoci podle tohoto nařízení. Včasný vstup tohoto nařízení v platnost je nezbytný k tomu, aby byla pravidla obsažená v aktech v přenesené pravomoci použitelná od 1. ledna 2013, a nenastaly tak obtíže spojené se změnou finančních pravidel v průběhu rozpočtového roku.
(78)
Evropský inspektor ochrany údajů byl konzultován v souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7) a vydal stanovisko dne 15. dubna 2011 (8),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanovuje pravidla pro sestavování a plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a pro předkládání účetnictví a jeho audit.
2. Toto nařízení se vztahuje na plnění rozpočtu Zásobovací agentury Euratomu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„Unií“ Evropská unie, Evropské společenství pro atomovou energii nebo obojí, podle souvislostí;
b)
„orgánem“ Evropský parlament, Evropská rada, Rada, Evropská komise, Soudní dvůr Evropské unie, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, evropský veřejný ochránce práv, evropský inspektor ochrany údajů a Evropská služba pro vnější činnost (ESVČ); Evropská centrální banka se za orgán Unie nepovažuje;
c)
„rozpočtem“ nástroj, jímž se pro každý rozpočtový rok stanovují a schvalují veškeré příjmy a výdaje, které se pro Unii považují za nezbytné;
d)
„základním právním aktem“ právní akt, který stanovuje právní základ pro činnost a pro plnění odpovídajících výdajů zapsaných do rozpočtu.
Základní právní akt může mít kteroukoli z těchto forem:
i)
při uplatňování Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „Smlouva o Euratomu“) formu nařízení, směrnice nebo rozhodnutí ve smyslu článku 288 Smlouvy o fungování EU, nebo
ii)
při uplatňování hlavy V Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) jednu z forem uvedených v čl. 26 odst. 2, čl. 28 odst. 1, článku 29, čl. 31 odst. 2 a v článcích 33 a 37 Smlouvy o EU.
Doporučení a stanoviska se nepovažují za základní právní akty;
e)
„způsobem plnění rozpočtu“ způsob plnění rozpočtu popsaný v článku 58, 59 nebo 60;
f)
„pověřovací dohodou“ dohoda uzavřená se subjekty a osobami pověřenými úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů i) až viii);
g)
„příjemcem grantu“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla podepsána grantová dohoda nebo které bylo oznámeno rozhodnutí o udělení grantu;
h)
„zhotovitelem, dodavatelem nebo poskytovatelem“ fyzická nebo právnická osoba, jíž byla zadána veřejná zakázka;
i)
„příjemcem finančních prostředků“ příjemce grantu, zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel anebo kterákoli fyzická či právnická osoba, která získá ceny nebo finanční prostředky v rámci určitého finančního nástroje;
j)
„cenou“ finanční příspěvek udílený jako odměna za úspěch v soutěži;
k)
„půjčkou“ smlouva, která zavazuje poskytovatele půjčky k tomu, aby dal příjemci půjčky k dispozici peněžní částku v dohodnuté výši a na dohodnutou dobu, již je příjemce půjčky povinen splatit v dohodnuté době;
l)
„zárukou“ písemný závazek, kterým ručitel přebírá odpovědnost za všechny či některé závazky či povinnosti třetí osoby anebo nebo za úspěšné splnění povinností touto třetí osobou, nastane-li událost, která vede k uplatnění takové záruky, například prodlení při splácení půjčky;
m)
„kapitálovou investicí“ poskytnutí kapitálu společnosti investorem přímo či nepřímo výměnou za celkové nebo částečné vlastnictví této společnosti, při němž může investor převzít určitou kontrolu nad řízením společnosti a podílet se na jejím zisku;
n)
„kvazikapitálovou investicí“ takový typ financování, které stojí mezi kapitálovou investicí a dluhem, je rizikovější než přednostní dluh a méně rizikové než běžná kapitálová investice. Kvazikapitálové investice mohou mít strukturu dluhu, obvykle nezajištěného a podřízeného, který lze převést na kapitál nebo na preferenční kapitál;
o)
„nástrojem ke sdílení rizik“ finanční nástroj, který umožňuje sdílet definované riziko mezi dvěma či více subjekty, případně výměnou za dohodnutou odměnu;
p)
„finančními nástroji“ opatření finanční podpory Unie poskytovaná z rozpočtu na doplňkovém základě a zaměřená na plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů ke sdílení rizik a tam, kde je to vhodné, mohou být spojeny s granty;
q)
„služebním řádem“ služební řád úředníků Evropské unie a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovený nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (9);
r)
„kontrolou“ jakékoli opatření přijaté za účelem poskytnutí přiměřené záruky účinnosti, účelnosti a hospodárnosti operací, spolehlivosti výkaznictví, ochrany majetku a informací, předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a náprava a následná opatření reagující na tyto podvody a nesrovnalosti, jakož i náležité řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotyčných plateb. Kontroly mohou zahrnovat různá ověření, jakož i provádění jakýchkoli strategií a postupů k dosažení cílů uvedených v první větě;
s)
„ověřením“ ověření konkrétního aspektu příjmové nebo výdajové operace.
Článek 3
Soulad sekundárních právních předpisů s tímto nařízením
1. Ustanovení, která se týkají plnění příjmů a výdajů rozpočtu a jsou obsažena v základním aktu, musí dodržovat rozpočtové zásady stanovené v části první hlavě II.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, musí být ve všech návrzích nebo jejich změnách předložených legislativnímu orgánu jasně vyznačena ustanovení obsahující odchylky od ustanovení jiných než části první hlavy II nebo od aktů v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení a v příslušných bodech odůvodnění a v důvodové zprávě ke každému takovému návrhu musí být uvedeny konkrétní důvody těchto odchylek.
Článek 4
Lhůty, data a termíny
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se na lhůty stanovené v tomto nařízení nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 ze dne 3. června 1971, kterým se určují pravidla pro lhůty, data a termíny (10).
Článek 5
Ochrana osobních údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (11) a nařízení (ES) č. 45/2001.
HLAVA II
ROZPOČTOVÉ ZÁSADY
Článek 6
Dodržování rozpočtových zásad
Rozpočet musí být sestavován a plněn v souladu se zásadami jednotnosti, správnosti rozpočtu, ročního rozpočtu, vyrovnanosti, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení vyžadujícího účinnou a účelnou vnitřní kontrolu a transparentnosti, jak jsou stanoveny v tomto nařízení.
KAPITOLA 1
Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
Článek 7
Oblast působnosti rozpočtu
1. Rozpočet zahrnuje:
a)
příjmy a výdaje Unie včetně správních výdajů, které vznikají orgánům z ustanovení Smlouvy o EU v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky, a operačních výdajů, které vzniknou z uplatňování uvedených ustanovení, pokud jdou k tíži rozpočtu;
b)
příjmy a výdaje Evropského společenství pro atomovou energii.
2. V rozpočtu se v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. d) zaznamenávají záruky pro výpůjční a úvěrové operace Unie, včetně operací v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace a systému pomoci platebním bilancím.
Článek 8
Zvláštní pravidla o zásadě jednotnosti a správnosti rozpočtu
1. Aniž je dotčen článek 83, lze příjem vybrat nebo výdaj uskutečnit pouze tehdy, je-li zaznamenán v některé rozpočtové položce.
2. Výdaje mohou být přiděleny na závazek nebo schváleny pouze v rámci schválených prostředků.
3. Do rozpočtu mohou být zapsány jen prostředky, které odpovídají výdajům považovaným za nezbytné.
4. Úrokové výnosy z plateb předběžného financování uskutečněných z rozpočtu nepřísluší Unii, pokud to nevyplývá z pověřovacích dohod jiných než pověřovacích dohod uzavřených s třetími zeměmi nebo subjekty jimi určenými. V případech, pro které je tak stanoveno, se úrok buď znovu použije na příslušnou činnost, nebo se v souladu s čl. 23 odst. 1 prvním pododstavcem písm. c) odečte od žádostí o platby, nebo se získá zpět.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zúčtování úrokových výnosů z plateb předběžného financování.
KAPITOLA 2
Zásada ročního rozpočtu
Článek 9
Definice
Prostředky zapsané do rozpočtu se schvalují na dobu jednoho rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
Článek 10
Druhy prostředků
1. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které sestávají z prostředků na závazky a z prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
2. S výhradou čl. 86 odst. 4 a čl. 189 odst. 2 kryjí prostředky na závazky v průběhu rozpočtového roku celkové náklady přijatých právních závazků.
3. Prostředky na platby kryjí platby prováděné ke splnění právních závazků přijatých během rozpočtového roku nebo v předchozích rozpočtových rocích.
4. Odstavci 1 a 2 tohoto článku nejsou dotčena zvláštní ustanovení části druhé hlav I, IV a VI ani možnost, aby byly prostředky přiděleny na závazek jako celek nebo aby byly rozpočtové závazky rozděleny na roční splátky.
Článek 11
Účtování příjmů a prostředků
1. Příjmy rozpočtového roku se zaúčtují za daný rozpočtový rok na základě částek vybraných v průběhu tohoto rozpočtového roku. Vlastní zdroje na měsíc leden následujícího rozpočtového roku lze však poskytnout předem podle nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (12).
2. Vlastní zdroj vycházející z daně z přidané hodnoty, doplňkový zdroj založený na hrubém národním důchodu a případné finanční příspěvky mohou být účetně upraveny podle nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Prostředky schválené na určitý rozpočtový rok se použijí výhradně k pokrytí výdajů přidělených na závazek a zaplacených v dotčeném rozpočtovém roce a k pokrytí dlužných částek na základě závazků z předchozích rozpočtových roků.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se prostředků přidělených na daný rozpočtový rok.
4. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků přijatých do 31. prosince. Výjimkou jsou souhrnné rozpočtové závazky uvedené v čl. 86 odst. 4 a finanční dohody uvedené v čl. 189 odst. 2 a uzavřené s třetími zeměmi, které se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
5. Platby se zaúčtují do rozpočtového roku na základě plateb provedených účetním do 31. prosince uvedeného roku.
6. Odchylně od odstavců 3, 4 a 5 se výdaje Evropského zemědělského záručního fondu účtují do rozpočtového roku podle pravidel uvedených v části druhé hlavě I.
Článek 12
Přidělení prostředků na závazky
Prostředky zapsané v rozpočtu lze přidělit na závazky s účinkem od 1. ledna, jakmile byl rozpočet s konečnou platností přijat, není-li v části druhé hlavách I a VI stanoveno jinak.
Článek 13
Zrušení a přenos prostředků
1. Prostředky, které nebyly použity do konce rozpočtového roku, pro který byly zapsány v rozpočtu, se ruší.
Prostředky však mohou být přeneseny, a to výlučně do následujícího rozpočtového roku, v souladu s odstavci 2 a 3 na základě rozhodnutí dotčeného orgánu přijatého do 15. února, anebo mohou být přeneseny automaticky v souladu s odstavcem 4.
2. U rozlišených prostředků na závazky a nerozlišených prostředků, které nejsou na konci rozpočtového roku dosud přiděleny na závazky, lze přenést:
a)
částky odpovídající prostředkům na závazky nebo nerozlišeným prostředkům na závazky týkajícím se projektů v oblasti nemovitostí, u kterých byla většina přípravných etap přidělení na určitý závazek dokončena do 31. prosince. Tyto částky mohou být přiděleny na závazek do 31. března následujícího roku nebo, v případě částek týkajících se projektů v oblasti nemovitostí, do 31. prosince následujícího roku;
b)
částky, které jsou nezbytné, poněvadž legislativní orgán přijal základní právní akt v průběhu posledního čtvrtletí rozpočtového roku a Komise nebyla schopna prostředky určené na tento účel přidělit na závazky do 31. prosince.
3. U prostředků na platby lze přenést částky nezbytné ke krytí stávajících závazků nebo závazků spojených s přenášenými prostředky na závazky, pokud prostředky na platby stanovené v příslušných rozpočtových položkách na příští rozpočtový rok nedostačují požadavkům.
Dotčený orgán použije přednostně prostředky schválené na běžný rozpočtový rok a teprve po jejich vyčerpání použije prostředky přenesené.
4. Nerozlišené prostředky, které na konci rozpočtového roku odpovídají řádně smluvně podloženým povinnostem, se automaticky přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku.
5. O přijatém rozhodnutí o přenosu prostředků uvědomí dotčený orgán Evropský parlament a Radu do 15. března a pro každou rozpočtovou položku uvede, jak byla kritéria uvedená v odstavcích 2 a 3 použita na každý přenos.
6. Aniž je dotčen článek 14, prostředky zapsané do rezervy a prostředky na výdaje na zaměstnance se nepřenášejí. Pro účely tohoto článku zahrnují výdaje na zaměstnance odměny a příspěvky pro členy a zaměstnance orgánů, na které se vztahuje služební řád.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rušení prostředků a jejich přenášení do dalšího rozpočtového roku.
Článek 14
Pravidla pro přenos účelově vázaných příjmů
Přenos účelově vázaných příjmů uvedených v článku 21 a z nich plynoucích prostředků, které k 31. prosinci zůstaly nevyužity a jsou k dispozici, se řídí těmito pravidly:
a)
vnější účelově vázané příjmy se přenášejí automaticky a musí být zcela využity dříve, než jsou ukončeny všechny operace související s programem nebo akcí, na něž byly tyto příjmy účelově vázány. Vnější účelově vázané příjmy obdržené v průběhu posledního roku trvání programu nebo akce se mohou využít v prvním roce trvání následujícího programu nebo akce;
b)
vnitřní účelově vázané příjmy se přenášejí výlučně do následujícího rozpočtového roku, s výjimkou vnitřních účelově vázaných příjmů vymezených v čl. 21 odst. 3 písm. g), které se přenášejí automaticky.
Článek 15
Zrušení přidělení prostředků na závazek
Aniž jsou dotčeny články 178 a 182, pokud je přidělení prostředků na závazek v kterémkoli rozpočtovém roce následujícím po zápisu prostředků do rozpočtu zrušeno, protože akce, na niž byly prostředky určeny, nebyla provedena nebo byla provedena jen částečně, odpovídající prostředky se zruší.
Článek 16
Pravidla vztahující se na případy pozdního přijetí rozpočtu
1. Není-li na začátku rozpočtového roku rozpočet s konečnou platností přijat, použije se postup stanovený v čl. 315 prvním pododstavci Smlouvy o fungování EU (systém prozatímních dvanáctin). Závazky lze přijímat a platby lze uskutečňovat v mezích stanovených v odstavci 2 tohoto článku.
2. Závazky lze přijímat podle kapitol do výše jedné čtvrtiny celkové výše prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, zvýšené o jednu dvanáctinu za každý ukončený měsíc.
Horní mez prostředků stanovená v návrhu rozpočtu nesmí být překročena.
Platby lze uskutečňovat měsíčně podle kapitol až do výše jedné dvanáctiny prostředků schválených v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Tato částka však nesmí překročit jednu dvanáctinu prostředků zapsaných ve stejné kapitole návrhu rozpočtu.
3. Prostředky schválenými v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok, jak je uvedeno v odstavcích 1 a 2, se rozumějí prostředky, které byly odsouhlaseny v rozpočtu, včetně opravných rozpočtů, po úpravě o převody uskutečněné v daném rozpočtovém roce.
4. Pokud to kontinuita činnosti Unie a potřeby řízení vyžadují, může Rada na návrh Komise kvalifikovanou většinou, s výjimkou řádně odůvodněných případů, schválit výdaje nad rámec jedné prozatímní dvanáctiny, které však nepřekračují součet čtyř prozatímních dvanáctin, pro závazky i pro platby nad rámec prozatímních dvanáctin poskytnutých automaticky podle odstavců 1 a 2. Rozhodnutí o schválení výdajů předá Rada neprodleně Evropskému parlamentu.
Uvedené rozhodnutí vstupuje v platnost třicet dnů po přijetí, pokud Evropský parlament:
a)
v této lhůtě nerozhodne většinou hlasů všech svých členů o snížení těchto výdajů, přičemž v tomto případě Komise předloží nový návrh; nebo
b)
neinformuje Radu a Komisi o tom, že tyto výdaje snížit nechce, přičemž v tomto případě rozhodnutí vstoupí v platnost před uplynutím třiceti dnů.
Dodatečné dvanáctiny se schvalují jako celek a nelze je rozdělovat.
5. Nestačí-li pro určitou kapitolu schválení čtyř prozatímních dvanáctin poskytnutých v souladu s odstavcem 4 ke krytí nezbytných výdajů tak, aby nedošlo k přerušení kontinuity činnosti Unie v dané oblasti, lze výjimečně schválit překročení výše prostředků zapsaných v odpovídající kapitole rozpočtu na předchozí rozpočtový rok. Evropský parlament a Rada v takovém případě postupují podle odstavce 4. Celková výše prostředků dostupných v rozpočtu na předchozí rozpočtový rok nebo v předloženém návrhu rozpočtu však nesmí být v žádném případě překročena.
KAPITOLA 3
Zásada vyrovnanosti
Článek 17
Definice a oblast působnosti
1. Rozpočet musí být vyrovnaný co do příjmů a prostředků na platby.
2. Unie a subjekty uvedené v článku 208 si nesmějí v rámci rozpočtu brát půjčky.
Článek 18
Zůstatek rozpočtového roku
1. Zůstatek každého rozpočtového roku se zapisuje do rozpočtu následujícího rozpočtového roku jako příjem v případě přebytku nebo jako prostředky na platby v případě schodku.
2. Odhady takových příjmů nebo prostředků na platby se zapisují do rozpočtu během rozpočtového procesu prostřednictvím návrhu na změnu předloženého v souladu s článkem 39. Odhady se vypracovávají v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
3. Po předložení předběžné účetní závěrky za každý rozpočtový rok se rozdíl mezi touto závěrkou a odhady zapisuje do rozpočtu pro následující rozpočtový rok prostřednictvím opravného rozpočtu, jehož jediným předmětem je právě uvedený rozdíl. V tomto případě Komise předloží návrh opravného rozpočtu do patnácti dnů po předložení předběžné účetní závěrky současně Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA 4
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 19
Používání eura
1. Víceletý finanční rámec a rozpočet se sestavují a plní v eurech a účty se vedou v eurech. Pro účely peněžních toků uvedených v čl. 68 odst. 1 jsou však účetní, v případě zálohových účtů správci zálohových účtů a pro účely správního řízení Komise a ESVČ příslušná schvalující osoba oprávněni provádět operace v jiných měnách za podmínek stanovených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přepočítacího kurzu mezi eurem a ostatními měnami.
KAPITOLA 5
Zásada univerzálnosti
Článek 20
Definice a oblast působnosti
Aniž je dotčen článek 21, celkové příjmy pokrývají celkové prostředky na platby. Aniž je dotčen článek 23, všechny příjmy a výdaje se vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů.
Článek 21
Účelově vázané příjmy
1. Pro financování specifických výdajů se použijí vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy.
2. Vnější účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
finanční příspěvky členských států na určité výzkumné programy v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000;
b)
finanční příspěvky členských států a třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných agentur, a finanční příspěvky právnických nebo fyzických osob na určité projekty nebo programy vnější pomoci financované Unií a spravované Komisí jejich jménem;
c)
úroky z vkladů a pokuty stanovené v nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (13);
d)
příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, dotací, darů a odkazů, včetně vlastních účelově určených příjmů orgánů;
e)
finanční příspěvky třetích zemí nebo subjektů mimo Unii, které nespadají pod písmeno b), určené na činnost Unie;
f)
účelově vázané příjmy uvedené v čl. 181 odst. 2 a čl. 183 odst. 2;
g)
vnitřní účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 3 v rozsahu, v jakém jsou doplňkem jiných příjmů uvedených v tomto odstavci.
3. Vnitřní účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
příjmy od třetích osob za dodávky zboží, poskytnutí služeb nebo stavební práce provedené na jejich žádost;
b)
výnosy z prodeje vozidel, vybavení, zařízení, materiálů a vědeckých a technických přístrojů, které jsou nahrazeny novými nebo vyřazeny, je-li jejich účetní hodnota plně odepsána;
c)
příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 80;
d)
příjmy z úrokových výnosů z plateb předběžného financování, s výhradou čl. 8 odst. 4;
e)
výnosy z dodávek zboží a poskytnutí služeb a stavebních prací ostatním útvarům uvnitř orgánu, orgánům nebo subjektům, včetně náhrad poskytnutých těmito orgány nebo subjekty za služební cesty, jež byly zaplaceny jejich jménem;
f)
přijaté platby pojistného plnění;
g)
příjmy z pronájmu;
h)
příjmy z prodeje tiskovin a filmů, včetně tiskovin a filmů na elektronických nosičích;
i)
finanční prostředky vrácené v rámci určitého finančního nástroje podle čl. 140 odst. 6;
j)
příjmy z následné úhrady daní podle čl. 23 odst. 3 písm. b).
4. Základní právní akt může také stanovit, že příjmy, které stanoví, jsou účelově vázány na specifické výdaje. Tyto příjmy představují vnitřní účelově vázané příjmy, nestanoví-li základní právní akt jinak.
5. V rozpočtu jsou pro vnější účelově vázané příjmy a vnitřní účelově vázané příjmy založeny odpovídající rozpočtové položky, a pokud je to možné, uvedena odpovídající částka.
Do návrhu rozpočtu lze zapisovat jen ty částky účelově vázaných příjmů, jejichž výše je ke dni sestavení návrhu rozpočtu jistá.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se vytvoření struktury pro vnější a vnitřní účelově vázané příjmy a poskytování odpovídajících prostředků a stanovící pravidla pro příspěvky členských států na výzkumné programy. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se výnosů ze sankcí uložených podle čl. 126 odst. 11 Smlouvy o fungování EU a účelově vázaných příjmů plynoucích z účasti států ESVO na některých programech Unie.
Článek 22
Darované částky
1. Komise smí přijímat jakékoli částky darované Unii, zejména nadační fondy, dotace, dary a odkazy.
2. Přijetí darovaných částek v hodnotě nejméně 50 000 EUR, které je spojeno s finančními náklady (včetně navazujících nákladů) převyšujícími 10 % hodnoty darované částky, podléhá předchozímu schválení Evropským parlamentem a Radou, jež se usnesou do dvou měsíců od obdržení žádosti Komise. Pokud v této lhůtě nejsou vzneseny námitky, přijme Komise konečné rozhodnutí o přijetí daru.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přijímání částek darovaných Unii.
Článek 23
Pravidla pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů
1. Od výše žádostí o platbu, které se v tomto případě schválí jako čisté částky, lze odečíst:
a)
sankce uložené stranám zadaných veřejných zakázek nebo příjemcům grantů;
b)
slevy, náhrady a rabaty z jednotlivých faktur a výkazů nákladů;
c)
úrokové výnosy z plateb předběžného financování;
d)
úpravy v souvislosti s neoprávněně vyplacenými částkami.
Úpravy uvedené v prvním pododstavci písm. d) lze provést přímým snížením nové průběžné platby nebo platby zůstatku poukázané stejnému příjemci platby ve stejné kapitole, ve stejném článku a ve stejném rozpočtovém roce, kdy došlo k přeplatku.
Na odečty uvedené v prvním pododstavci písm. c) a d) se vztahují účetní pravidla Unie.
2. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí členské státy podle Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie, jsou do rozpočtu zaúčtovány bez daně.
3. Ceny dodávaného zboží a služeb poskytovaných Unii, ve kterých jsou zahrnuty daně, jež vracejí třetí země na základě příslušných dohod, lze do rozpočtu zaúčtovat:
a)
bez daně, nebo
b)
včetně daně. V tomto případě se s následně vrácenou daní nakládá jako s vnitřním účelově vázaným příjmem.
4. Kurzové rozdíly, které vznikají při plnění rozpočtu, mohou být navzájem započteny. Konečný výsledek, zisk nebo ztráta, se zahrne do zůstatku rozpočtového roku.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se účtů pro vrácené daně.
KAPITOLA 6
Zásada specifikace
Článek 24
Obecná ustanovení
Prostředky se věcně člení do hlav a kapitol. Kapitoly se dále člení do článků a bodů.
Článek 25
Převody uskutečňované orgány s výjimkou Komise
1. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddíle rozpočtu převádět prostředky:
a)
z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí;
b)
z jedné kapitoly do druhé a z jednoho článku do druhého bez omezení.
2. Dotčený orgán uvědomí Evropský parlament a Radu o svém úmyslu provést převod uvedený v odstavci 1 tři týdny předem. Uplatní-li Evropský parlament nebo Rada v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 27.
3. Každý orgán s výjimkou Komise může Evropskému parlamentu a Radě navrhnout ve svém oddíle rozpočtu převody z jedné hlavy do druhé převyšující 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se má převod provést. Tyto převody podléhají postupu stanovenému v článku 27.
4. Každý orgán s výjimkou Komise může ve svém oddíle rozpočtu provádět převody v rámci jednotlivých článků bez předchozího vyrozumění Evropského parlamentu a Rady.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se výpočtu procentních podílů převodů uskutečňovaných orgány jinými než Komisí.
Článek 26
Převody uskutečňované Komisí
1. Komise může ve svém oddíle rozpočtu samostatně provádět:
a)
převody prostředků v rámci kapitol;
b)
pokud jde o výdaje na zaměstnance a správní výdaje, které jsou společné pro několik hlav, převody prostředků z jedné hlavy do druhé do maximální výše 10 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí, a do maximální výše 30 % prostředků pro daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, do které se převod provádí;
c)
pokud jde o provozní výdaje, převody prostředků mezi kapitolami v rámci jedné hlavy do maximální výše 10 % prostředků na daný rozpočtový rok uvedených v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
Komise uvědomí Evropský parlament a Radu o svém úmyslu provést převody uvedené v prvním pododstavci písm. b) tři týdny předem. Uplatní-li Evropský parlament nebo Rada v této lhůtě závažné důvody, použije se postup stanovený v článku 27.
Výjimkou z druhého pododstavce může Komise během posledních dvou měsíců daného rozpočtového roku samostatně převést prostředky související s výdaji na zaměstnance, externí pracovníky a jiné pracovníky z jedné hlavy do druhé až do celkové výše 5 % prostředků na dotčený rozpočtový rok. Komise o těchto převodech uvědomí Evropský parlament a Radu do dvou týdnů od přijetí rozhodnutí.
2. Za předpokladu, že o svém rozhodnutí bezodkladně uvědomí Evropský parlament a Radu, může Komise ve svém oddíle rozpočtu rozhodnout o těchto převodech prostředků z jedné hlavy do druhé:
a)
o převodech prostředků z hlavy „předběžné prostředky“, jak je uvedeno v článku 46, přičemž jediná podmínka pro použití rezervy spočívá v přijetí základního právního aktu podle článku 294 Smlouvy o fungování EU;
b)
v řádně odůvodněných výjimečných případech, jako jsou mezinárodní humanitární katastrofy a krize, které nastanou po 1. prosinci daného rozpočtového roku, o převodech nevyčerpaných prostředků pro tento rozpočtový rok, které jsou dosud k dispozici v rozpočtových hlavách spadajících do okruhu 4 víceletého finančního rámce, do rozpočtových hlav týkajících se operací pro řešení krizí a operací humanitární pomoci.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se výpočtu procentních podílů interních převodů uskutečňovaných Komisí a důvody žádostí o tyto převody.
Článek 27
Návrhy na převody předložené orgány Evropskému parlamentu a Radě
1. Každý orgán předloží své návrhy na převod současně Evropskému parlamentu a Radě.
2. Evropský parlament a Rada rozhodují o převodech prostředků za podmínek uvedených v odstavcích 3 až 6 tohoto článku, není-li v části druhé hlavě I stanoveno jinak.
3. S výjimkou naléhavých případů rozhodnou Evropský parlament a Rada, jež rozhoduje kvalifikovanou většinou, o každém návrhu na převod do šesti týdnů ode dne jeho obdržení oběma orgány.
4. Návrh na převod je schválen, pokud během uvedených šesti týdnů nastane některý z těchto případů:
a)
Evropský parlament a Rada jej schválí;
b)
schválí jej buď Evropský parlament, nebo Rada a druhý orgán se zdrží jednání;
c)
Evropský parlament i Rada se zdrží jednání nebo nepřijmou rozhodnutí, kterým by návrh na převod pozměnily nebo zamítly.
5. Pokud si Evropský parlament nebo Rada nevyžádají jinak, zkracuje se lhůta šesti týdnů uvedená v odstavci 3 na tři týdny v kterémkoli z těchto případů:
a)
převody činí méně než 10 % prostředků rozpočtové položky, z níž se převod provádí, a nepřesahuje 5 000 000 EUR;
b)
převod se týká pouze prostředků na platby a celková výše převáděné částky nepřesahuje 100 000 000 EUR.
6. Pokud Evropský parlament nebo Rada pozmění výši převodu, který druhý orgán schválil nebo v jehož případě se zdržel jednání, nebo pokud výši převodu pozmění Evropský parlament i Rada, považuje se nižší z obou částek za schválenou, ledaže dotčený orgán svůj návrh na převod vezme zpět.
Článek 28
Zvláštní pravidla pro převody
1. Prostředky lze převádět pouze do rozpočtových položek, pro něž jsou v rozpočtu schváleny prostředky nebo které nesou označení „pro memoria“.
2. Prostředky, které odpovídají účelově vázaným příjmům, lze převádět pouze tehdy, pokud se takový příjem použije k účelu, na který je vázán.
Článek 29
Převody, na něž se vztahují zvláštní ustanovení
1. Na převody uvnitř hlav rozpočtu týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu, strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského rybářského fondu, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a výzkumu se vztahují zvláštní ustanovení části druhé hlav I, II a III.
2. O převodech, které umožňují použití rezervy na pomoc při mimořádných událostech, rozhoduje na návrh Komise Evropský parlament a Rada. Pro každé opatření při mimořádné události se předkládá zvláštní návrh.
Pro účely tohoto odstavce se použije postup podle čl. 27 odst. 3 a 4. Nesouhlasí-li Evropský parlament a Rada s návrhem Komise a nemohou dospět ke společnému postoji o použití této rezervy, upustí od rozhodnutí o návrhu Komise na převod.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se žádostí o převod finančních prostředků z rezervy na pomoc při mimořádných událostech.
KAPITOLA 7
Zásada řádného finančního řízení
Článek 30
Zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti
1. Používání prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
2. Zásada hospodárnosti vyžaduje, aby zdroje používané orgánem k výkonu jeho činnosti byly dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu.
Zásada účinnosti se týká dosažení co nejlepšího vztahu mezi použitými zdroji a dosaženými výsledky.
Zásada účelnosti se týká dosažení konkrétních stanovených cílů a zamýšlených výsledků.
3. Pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí ukazatelů výkonnosti pro každou činnost a útvary příslušné pro výdaje předávají informace uvedené v čl. 38 odst. 3 písm. e) Evropskému parlamentu a Radě. Tyto informace se předávají každoročně a nejpozději s dokumenty přiloženými k návrhu rozpočtu.
4. Ke zdokonalení rozhodovacího procesu provádějí orgány hodnocení ex ante a ex post podle pokynů vydaných Komisí. Tato hodnocení se provádějí u všech programů a činností, které jsou spojeny se značnými výdaji, a výsledky těchto hodnocení se zasílají Evropskému parlamentu, Radě a útvarům příslušným pro výdaje.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení ex ante, v polovině období a ex post.
Článek 31
Povinné sestavení finančního výkazu
1. Ke každému návrhu nebo podnětu, který legislativnímu orgánu předloží Komise, vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) nebo členský stát a který by mohl mít vliv na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být připojen finanční výkaz a hodnocení ex ante podle čl. 30 odst. 4.
Ke každé změně návrhu nebo podnětu předložené legislativnímu orgánu, která by mohla mít značné dopady na rozpočet, včetně změn počtu pracovních míst, musí být připojen finanční výkaz vypracovaný orgánem, který tuto změnu navrhuje.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na finanční výkaz.
2. V průběhu rozpočtového procesu poskytuje Komise v návaznosti na vývoj jednání o návrhu nebo iniciativě předložené rozpočtovým orgánem informace nezbytné pro srovnání změn požadovaných prostředků s původními odhady uvedenými ve finančním výkazu.
3. Ke snížení nebezpečí podvodů a nesrovnalostí se ve finančním výkazu podle odstavce 1 uvádějí informace o zavedeném systému vnitřní kontroly, odhad nákladů a přínosů kontrol, který takový systém obnáší, posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb a dále informace o stávajících a zamýšlených opatřeních pro předcházení podvodům a ochranu proti nim.
V této analýze se přihlédne k pravděpodobné míře a typu chyb, ke specifickým podmínkám v dané politické oblasti a k pravidlům, která se na ně vztahují.
Článek 32
Vnitřní kontrola plnění rozpočtu
1. Rozpočet je plněn s uplatněním účinné a účelné vnitřní kontroly, která odpovídá jednotlivým způsobům plnění rozpočtu, a v souladu s příslušnými odvětvovými pravidly.
2. Pro účely plnění rozpočtu se vnitřní kontrolou rozumí postup použitelný na všech úrovních řízení, jehož smyslem je poskytovat přiměřenou jistotu, že bylo dosaženo těchto cílů:
a)
účinnosti, účelnosti a hospodárnosti operací;
b)
spolehlivosti výkazů;
c)
ochrany majetku a informací;
d)
předcházení podvodům a nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravy a následných opatření reagujících na tyto podvody a nesrovnalosti;
e)
náležitého řízení rizik souvisejících s legalitou a správností uskutečněných operací, s přihlédnutím k víceleté povaze programů a k povaze dotčených plateb.
3. Účinná vnitřní kontrola vychází z osvědčených mezinárodních postupů a zahrnuje zejména:
a)
rozdělení úkolů;
b)
vhodné řízení rizik a strategii kontroly zahrnující kontroly na úrovni příjemců finančních prostředků;
c)
zabránění střetu zájmů;
d)
přiměřené auditní stopy a úplnost údajů v datových systémech;
e)
postupy sledování dosažených výsledků a následná opatření reagující na zjištěné nedostatky a výjimky ve vnitřních kontrolách;
f)
pravidelné posuzování řádného fungování systému vnitřní kontroly.
4. Základem účelné vnitřní kontroly je:
a)
provádění vhodné strategie kontroly a řízení rizik koordinované na úrovni příslušných článků kontrolního řetězce;
b)
poskytnutí přístupu k výsledkům provedených kontrol všem příslušným článkům kontrolního řetězce;
c)
tam, kde je to vhodné, spolehnutí se na prohlášení řídícího subjektu od partnerů v plnění rozpočtu a výroků nezávislého auditora za předpokladu, že kvalita odvedené práce je odpovídající a přijatelná a že práce byla provedena v souladu se schválenými standardy;
d)
včasné uplatňování nápravných opatření, včetně uložení odrazujících sankcí tam, kde je to vhodné;
e)
jasné a jednoznačné právní předpisy tvořící základ politik;
f)
odstranění několikanásobných kontrol;
g)
zlepšování poměru nákladů a přínosů kontrol.
5. V případě dlouhodobě vysoké chybovosti při provádění určitého programu zjistí Komise nedostatky v kontrolních systémech, analyzuje náklady a přínosy případných nápravných opatření a přijme nebo navrhne vhodná opatření, jako je zjednodušení platných ustanovení, zdokonalení systémů kontrol a přepracování programu nebo prováděcího rámce.
Článek 33
Nákladově efektivní kontrolní systémy
Při předkládání revidovaných nebo nových návrhů výdajů provede Komise odhad nákladů a přínosů kontrolních systémů a odhad míry rizika výskytu chyb, jak je uvedeno v čl. 31 odst. 3.
KAPITOLA 8
Zásada transparentnosti
Článek 34
Zveřejňování účtů, rozpočtů a zpráv
1. Rozpočet se sestavuje a plní a účty se předkládají v souladu se zásadou transparentnosti.
2. Rozpočet a opravné rozpočty přijaté s konečnou platností se z podnětu předsedy Evropského parlamentu vyhlásí v Úředním věstníku Evropské unie.
Rozpočty se vyhlásí do tří měsíců ode dne, kdy jsou prohlášeny za přijaté s konečnou platností.
Konsolidovaná roční účetní závěrka a zprávy o rozpočtovém a finančním řízení vypracované jednotlivými orgány se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se předběžného zveřejnění rozpočtu.
Článek 35
Zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací
1. Informace o výpůjčních a úvěrových operacích Unie ve prospěch třetích zemí se uvádějí v příloze k rozpočtu.
2. Komise vhodným způsobem včas zpřístupní informace o příjemcích finančních prostředků a o povaze a účelu opatření financovaného z rozpočtu, je-li prováděno přímo v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a), a informace o příjemcích finančních prostředků, které poskytnou subjekty, osoby a členské státy, jež byly pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu v rámci jiných způsobů plnění rozpočtu.
Povinnost stanovená v prvním pododstavci, pokud jde o příjemce finančních prostředků, platí i pro ostatní orgány.
3. Při zpřístupnění těchto informací musí být řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud je o ochranu osobních údajů.
V případě fyzických osob se zveřejní pouze jméno příjemce finančních prostředků a jeho lokalita, přidělená částka a účel přidělených prostředků. Zveřejnění těchto údajů vychází z příslušných kritérií, jako je periodicita přidělovaných prostředků nebo jejich druh či význam. Kritéria pro zveřejňování a rozsah podrobných údajů musí zohledňovat zvláštnosti odvětví a jednotlivé způsoby plnění rozpočtu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků. V případě nutnosti se rozsah podrobných údajů a kritéria pro zveřejnění stanoví v příslušných odvětvových pravidlech.
HLAVA III
SESTAVOVÁNÍ A SKLADBA ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Sestavování rozpočtu
Článek 36
Odhady příjmů a výdajů
1. Každý orgán s výjimkou Komise sestaví každý rok odhad svých příjmů a výdajů, který do 1. července předá Komisi a současně pro informaci Evropskému parlamentu a Radě.
2. Vysoký představitel vede konzultace se členy Komise, kteří zodpovídají za rozvojovou politiku, politiku sousedství a mezinárodní spolupráci, humanitární pomoc a reakci na krize, ohledně věcí spadajících do jejich působnosti.
3. Komise sestaví své vlastní odhady, které také předá ihned po přijetí Evropskému parlamentu a Radě.
Při přípravě svých odhadů použije Komise informace uvedené v článku 37.
Článek 37
Odhad rozpočtu subjektů uvedených v článku 208
Každý subjekt uvedený v článku 208 předává Komisi, Evropskému parlamentu a Radě každý rok do 31. března v souladu se svým zřizujícím aktem odhad svých příjmů a výdajů, včetně svého plánu pracovních míst a návrhu pracovního programu.
Článek 38
Návrh rozpočtu
1. Komise předkládá návrh rozpočtu Evropskému parlamentu a Radě do 1. září roku, který předchází roku plnění rozpočtu. Pro informaci tento návrh předá rovněž vnitrostátním parlamentům.
Návrh rozpočtu obsahuje souhrnný celkový výkaz příjmů a výdajů Unie a souhrn odhadů uvedených v článku 36. Může obsahovat rovněž odhady odlišné od odhadů učiněných orgány.
Skladba a předkládání návrhu rozpočtu se řídí články 44 až 49.
Každému oddílu návrhu rozpočtu předchází úvod vypracovaný dotčeným orgánem.
Komise vypracovává obecný úvod k návrhu rozpočtu. Obecný úvod obsahuje finanční tabulky s nejdůležitějšími údaji, které jsou rozděleny podle hlav, a odůvodnění změn ve výši prostředků oproti předchozímu rozpočtovému roku, rozdělené podle výdajových kategorií víceletého finančního rámce.
2. V zájmu přesnějších a spolehlivějších předpovědí dopadu platných právních předpisů a dosud nepřijatých legislativních návrhů na rozpočet připojuje Komise k návrhu rozpočtu finanční plán na následující roky.
Tento finanční plán se aktualizuje po přijetí rozpočtu, kdy se do něj začlení výsledky rozpočtového procesu a všechna další důležitá rozhodnutí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vypracování finančního plánu.
3. K návrhu rozpočtu Komise přikládá:
a)
případné důvody toho, proč návrh rozpočtu obsahuje odhady odlišné od odhadů učiněných orgány;
b)
každý pracovní dokument, který považuje za užitečný pro plány pracovních míst orgánů a příspěvky, které Komise poskytuje subjektům podle článku 208 a evropským školám. Každý takový pracovní dokument, v němž bude uveden nejaktuálnější schválený plán pracovních míst, zachycuje:
i)
veškeré zaměstnance Unie, včetně jejích právně samostatných subjektů, rozčleněné podle druhu smlouvy,
ii)
prohlášení o obecném přístupu, pokud jde o pracovní místa, externí pracovníky a rovnoměrné zastoupení mužů a žen,
iii)
počet skutečně obsazených pracovních míst na začátku roku, v němž se návrh rozpočtu předkládá, v členění podle platové třídy a správního útvaru,
iv)
seznam pracovních míst podle oblasti politiky,
v)
u každé kategorie externích pracovníků původní odhad počtu ekvivalentů plného pracovního úvazku na základě schválených prostředků a počet osob, které na začátku roku, v němž je návrh rozpočtu předkládán, místo skutečně zastávají, v členění podle jednotlivých funkčních skupin a případně platových tříd;
c)
pracovní dokument týkající se plnění prostředků za rozpočtový rok, plnění zbývajících závazků, subjektů uvedených v článku 208, evropských škol, pilotních projektů a přípravných akcí;
d)
pokud se jedná o financování mezinárodních organizací, pracovní dokument obsahující:
i)
souhrnný přehled všech příspěvků rozdělených podle jednotlivých programů nebo fondů Unie a podle mezinárodních organizací,
ii)
vysvětlení, proč bylo pro Unii účelnější poskytnout těmto mezinárodním organizacím finanční prostředky než jednat přímo;
e)
zprávy o činnosti či jakýkoli jiný důležitý dokument obsahující:
i)
informace o dosažení všech předem stanovených konkrétních, měřitelných, dosažitelných, relevantních a časově vymezených cílů pro různé činnosti i o nových cílech měřených pomocí ukazatelů,
ii)
plné odůvodnění včetně rozboru nákladů a přínosů navrhovaných změn ve výši prostředků,
iii)
jasné odůvodnění zásahu na úrovni Unie v souladu, mimo jiné, se zásadou subsidiarity,
iv)
informace o míře plnění činnosti v předchozím roce a o míře jejího plnění v běžném roce,
v)
shrnutí výsledků hodnocení, které mají význam z hlediska rozpočtových změn,
vi)
informace o cenách, jejichž jednotková hodnota činí nejméně 1 000 000 EUR;
f)
souhrnný výkaz časového rozpisu plateb v následujících rozpočtových rocích určených ke splnění rozpočtových závazků přijatých v předchozích rozpočtových rocích.
4. Pokud Komise svěří plnění rozpočtu partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, připojí k návrhu rozpočtu pracovní dokument, v němž uvede:
a)
výroční zprávu o výsledcích stávajících partnerství veřejného a soukromého sektoru v předchozím rozpočtovém roce, včetně informací o právní formě a o podílnících subjektů pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vii);
b)
cíle stanovené pro rozpočtový rok, ke kterému se návrh rozpočtu vztahuje, s uvedením konkrétních rozpočtových potřeb spojených s dosažením daného cíle;
c)
správní náklady a celkové plnění rozpočtu i jeho plnění podle subjektu uvedeného v článku 209 a podle partnerství veřejného a soukromého sektoru v předchozím rozpočtovém roce;
d)
výši finančních příspěvků z rozpočtu, jakož i výši finančních příspěvků a hodnotu věcného plnění ostatních partnerů u každého partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Pokud však partnerství veřejného a soukromého sektoru používají finanční nástroje, obsahuje informace o těchto nástrojích pracovní dokument uvedený v odstavci 5.
5. Pokud Komise používá finanční nástroje, připojí k návrhu rozpočtu pracovní dokument, v němž uvede:
a)
celkové rozpočtové závazky a platby z rozpočtu na každý finanční nástroj;
b)
příjmy a splátky podle čl. 140 odst. 6 a přírůstek dalších zdrojů ve finančním roce;
c)
celkovou výši rezerv na rizika a závazky a veškeré informace o finančních rizicích, kterým je Unie vystavena;
d)
znehodnocení aktiv kapitálových nástrojů nebo nástrojů pro sdílení rizik a uplatněné záruky pro záruční nástroje nejen za předchozí rok, ale i příslušné kumulované hodnoty;
e)
průměrnou dobu, která uplyne mezi vznikem rozpočtového závazku k finančním nástroji a vznikem právního závazku vůči jednotlivým projektům ve formě kapitálových účastí nebo dluhu, pokud tato doba přesahuje tři roky. Komise ve zprávě uvedené v čl. 140 odst. 8 vysvětlí příslušné důvody, a je-li to vhodné, předloží v rámci každoročního postupu udělování absolutoria akční plán na zkrácení této doby;
f)
správní výdaje vyplývající ze správních poplatků a jiných finančních a provozních poplatků vyplácených za správu finančních nástrojů, pokud byla svěřena třetím osobám, a to celkově i podle jednotlivých spravujících stran a spravovaných finančních nástrojů.
6. K návrhu rozpočtu Komise přiloží také jakékoli další pracovní dokumenty, které považuje za užitečné pro podporu svých rozpočtových požadavků.
7. V souladu s čl. 8 odst. 5 rozhodnutí Rady 2010/427/EU ze dne 26. července 2010 o organizaci a fungování Evropské služby pro vnější činnost (14) a s cílem zajistit transparentnost rozpočtu v oblasti vnější činnosti Unie předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě společně s návrhem rozpočtu pracovní dokument, který komplexním způsobem zachycuje:
a)
veškeré správní a operační výdaje financované z rozpočtu, které souvisejí s vnější činností Unie, včetně úkolů v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky;
b)
celkové správní výdaje ESVČ za předchozí rok, rozčleněné na výdaje jednotlivých delegací Unie a výdaje ústředí ESVČ, společně s operačními výdaji v členění podle zeměpisných oblastí (regionů, zemí), tematických oblastí, delegací Unie a misí.
8. V pracovním dokumentu uvedeném v odstavci 7 se rovněž uvádí:
a)
počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a počet stálých a dočasných pracovních míst, včetně smluvních a místních zaměstnanců, která byla v mezích rozpočtových prostředků povolena jednotlivým delegacím Unie i ústředí ESVČ;
b)
zvýšení nebo snížení počtu pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích v ústředí ESVČ a ve všech delegacích Unie na základě údajů z předchozího rozpočtového roku;
c)
počet pracovních míst povolených v daném i v předchozím rozpočtovém roce a počet pracovních míst obsazených diplomaty, kteří byli vysláni členskými státy, a zaměstnanci Rady a Komise;
d)
podrobný přehled všech zaměstnanců v delegacích Unie v době předložení návrhu rozpočtu, včetně členění podle zeměpisných oblastí, pohlaví, jednotlivých zemí a misí, v němž se rozliší místa podle plánu pracovních míst, smluvní zaměstnanci, místní zaměstnanci a vyslaní národní odborníci a prostředky požadované v návrhu rozpočtu na takovéto jiné kategorie zaměstnanců s odpovídajícími odhady počtu osob, které by mohly být v mezích požadovaných prostředků zaměstnány na plný pracovní úvazek.
Článek 39
Návrh na změnu návrhu rozpočtu
Na základě jakýchkoli nových informací, které nebyly k dispozici v době sestavování návrhu rozpočtu, může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost některého jiného orgánu, pokud jde o jeho oddíl, předložit současně Evropskému parlamentu a Radě návrhy na změnu návrhu rozpočtu před svoláním dohodovacího výboru uvedeného v článku 314 Smlouvy o fungování EU. Tyto návrhy mohou obsahovat návrh na změnu rozpočtu aktualizující zejména odhady výdajů na zemědělství.
Článek 40
Povinnosti členských států vyplývající z přijetí rozpočtu
1. Předseda Evropského parlamentu prohlásí rozpočet za přijatý s konečnou platností postupem stanoveným v čl. 314 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a v článku 106a Smlouvy o Euratomu.
2. Jakmile je rozpočet prohlášen za přijatý s konečnou platností, je každý členský stát od 1. ledna následujícího rozpočtového roku nebo ode dne prohlášení o přijetí rozpočtu s konečnou platností, pokud je pozdější než 1. leden, povinen odvést Unii částky splatné podle nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000.
Článek 41
Návrh opravného rozpočtu
1. Komise může předložit návrh opravného rozpočtu, který je podmíněn především změnou v příjmech, s některým z těchto cílů:
-
zapsat do rozpočtu postupem stanoveným v článku 18 zůstatek z předchozího rozpočtového roku,
-
přehodnotit odhad vlastních zdrojů na základě aktualizovaných hospodářských prognóz a
-
aktualizovat upravené prognózy vlastních zdrojů a jiných příjmů a přehodnotit dostupnost a potřebu prostředků na platby.
V případě nevyhnutelných, výjimečných a nepředvídaných okolností, zejména s ohledem na uvolňování prostředků z Fondu solidarity Evropské unie, může Komise předložit návrh opravného rozpočtu, který je podmíněn především změnou ve výdajích.
2. Žádosti o opravný rozpočet, jež za týchž okolností jako v odstavci 1 předloží jiné orgány než Komise, se podávají Komisi.
Před předložením návrhu opravného rozpočtu prověří Komise a ostatní orgány možnosti přerozdělení příslušných prostředků, zejména s přihlédnutím k očekávanému nižšímu čerpání prostředků.
Článek 40 se použije na opravné rozpočty. Opravné rozpočty musí být odůvodněny odkazem na rozpočet, jehož odhady mění.
3. S výjimkou řádně odůvodněných mimořádných okolností nebo případu uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie, kdy může být návrh opravného rozpočtu předložen kdykoli během roku, předkládá Komise své návrhy opravného rozpočtu současně Evropskému parlamentu a Radě do 1. září každého rozpočtového roku. K žádostem o opravný rozpočet od jiných orgánů může přiložit své stanovisko.
4. Evropský parlament a Rada při projednávání návrhů opravného rozpočtu berou dostatečně v úvahu jejich naléhavost.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se návrhů opravného rozpočtu.
Článek 42
Dřívější předání odhadů a návrhu rozpočtu
Komise se s Evropským parlamentem a Radou může dohodnout na zkrácení některých lhůt pro předávání odhadů a přijímání i předávání návrhu rozpočtu. Toto ujednání však nesmí vést ke zkrácení nebo prodloužení lhůt stanovených pro posouzení těchto textů v článku 314 Smlouvy o fungování EU a článku 106a Smlouvy o Euratomu.
KAPITOLA 2
Skladba a předkládání rozpočtu
Článek 43
Skladba rozpočtu
Rozpočet se skládá z:
a)
celkového výkazu příjmů a výdajů;
b)
jednotlivých oddílů pro každý orgán, s výjimkou Evropské rady a Rady, které mají společný oddíl, rozdělených na výkazy příjmů a výdajů.
Článek 44
Rozpočtová nomenklatura
1. Příjmy Komise a příjmy a výdaje ostatních orgánů zařadí Evropský parlament a Rada do hlav, kapitol, článků a bodů podle druhu nebo použití, ke kterému jsou určeny.
2. Výkaz výdajů oddílu „Komise“ se sestavuje podle nomenklatury přijaté Evropským parlamentem a Radou a je rozčleněn podle účelu.
Každá hlava odpovídá oblasti politiky a každá kapitola odpovídá zpravidla oblasti činnosti.
Každá hlava může obsahovat operační prostředky a správní prostředky.
Správní prostředky jsou v rámci hlavy seskupeny v samostatné kapitole.
3. Pokud jsou správní prostředky předkládány podle svého účelu, jsou v jednotlivých hlavách členěny takto:
a)
výdaje na zaměstnance schválené v plánu pracovních míst, přičemž je vždy třeba uvést výši prostředků a počet pracovních míst odpovídající uvedeným výdajům;
b)
výdaje na externí pracovníky a jiné výdaje uvedené v čl. 26 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a financované z okruhu „Správa“ víceletého finančního rámce;
c)
výdaje na budovy a ostatní související výdaje, včetně úklidu a údržby, pronájmu, telekomunikací, vody, plynu a elektřiny;
d)
výdaje na externí pracovníky a odbornou pomoc bezprostředně související s prováděním programů.
Jakékoli správní výdaje Komise, jejichž druh je společný několika hlavám rozpočtu, se uvádějí v odděleném souhrnném výkazu rozčleněném podle druhu výdajů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se členění rozpočtu.
Článek 45
Zákaz záporných příjmů
1. Rozpočet nesmí obsahovat záporné příjmy.
2. Vlastní zdroje obdržené podle rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (15) jsou čisté částky a vykazují se jako takové v souhrnném výkazu příjmů v rozpočtu.
Článek 46
Předběžné prostředky
1. Každý oddíl rozpočtu může obsahovat hlavu „předběžné prostředky“. Prostředky se do této hlavy zapisují, pokud:
a)
v době sestavování rozpočtu neexistuje pro dotyčnou činnost základní právní akt, nebo
b)
existují závažné důvody k pochybnostem o tom, zda jsou prostředky dostačující nebo zda mohou být prostředky zapsané v daných rozpočtových položkách použity v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Prostředky v uvedené hlavě smějí být použity pouze po převodu postupem podle čl. 26 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) tohoto nařízení v případech, kdy je základní právní akt přijímán postupem podle článku 294 Smlouvy o fungování EU, a postupem podle článku 27 tohoto nařízení v ostatních případech.
2. V případě závažných obtíží při plnění rozpočtu může Komise v průběhu rozpočtového roku navrhnout, aby byly prostředky převedeny do hlavy „předběžné prostředky“. Evropský parlament a Rada rozhodnou o tomto převodu v souladu s článkem 27.
Článek 47
Záporná rezerva
Oddíl rozpočtu „Komise“ může obsahovat „zápornou rezervu“, jejíž maximální výše činí 200 000 000 EUR. Tato rezerva, která bude zapsána ve zvláštní hlavě, obsahuje pouze prostředky na platby.
Tato záporná rezerva musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 26 a 27.
Článek 48
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Oddíl rozpočtu „Komise“ obsahuje rezervu na pomoc třetím zemím při mimořádných událostech.
2. Rezerva uvedená v odstavci 1 musí být vyčerpána před koncem rozpočtového roku prostřednictvím převodu postupem podle článků 27 a 29.
Článek 49
Předkládání rozpočtu
1. Rozpočet uvádí:
a)
v celkovém výkazu příjmů a výdajů:
i)
odhadované příjmy Unie za daný rozpočtový rok (rok „n“);
ii)
odhadované příjmy za rok n - 1 a příjmy za rozpočtový rok n - 2;
iii)
prostředky na závazky a na platby za rok n;
iv)
prostředky na závazky a na platby za rok n -1;
v)
výdaje přidělené na závazky a výdaje uskutečněné v rozpočtovém roce n - 2, přičemž uskutečněné výdaje se vyjadřují také jako procentní podíl rozpočtu pro rok n;
vi)
patřičné poznámky ke každé úrovni dělení, jak jsou uvedeny v čl. 44 odst. 1;
b)
v jednotlivých oddílech příjmy a výdaje ve stejné skladbě jako v písmenu a);
c)
pokud se jedná o zaměstnance:
i)
pro každý oddíl plán pracovních míst, který stanovuje počet pracovních míst pro každou platovou třídu v jednotlivých kategoriích a útvarech a počet stálých a dočasných pracovních míst schválených v mezích prostředků;
ii)
plán pracovních míst placených z prostředků na výzkum a technický rozvoj pro přímé akce a plán pracovních míst placených z týchž prostředků pro nepřímé akce; plány pracovních míst jsou členěny podle kategorií a platových tříd a rozlišují mezi stálými a dočasnými pracovními místy schválenými v mezích prostředků;
iii)
pokud jde o vědecké a technické zaměstnance, může být jejich členění založeno na skupinách platových tříd v souladu s podmínkami stanovenými v příslušném rozpočtu; plán pracovních míst uvádí počet vysoce kvalifikovaných vědeckých nebo technických pracovníků, kterým jsou poskytovány zvláštní výhody podle zvláštních ustanovení služebního řádu;
iv)
plán pracovních míst, který stanovuje počet pracovních míst podle platových tříd a kategorií pro jednotlivé subjekty uvedené v článku 208, které obdrží příspěvek z rozpočtu. Plány pracovních míst obsahují kromě počtu pracovních míst schválených pro rozpočtový rok rovněž počet pracovních míst schválených pro předchozí rozpočtový rok;
d)
pokud jde o výpůjční a úvěrové operace:
i)
v celkovém výkazu příjmů rozpočtové položky, které odpovídají příslušným operacím a které jsou určené k zaznamenání případných vrácených plateb od příjemců finančních prostředků, kteří byli původně v prodlení, což vedlo k uplatnění záruky za splnění. Tyto položky se označují výrazem „pro memoria“ a jsou doplněny patřičnými poznámkami;
ii)
v oddíle „Komise“:
-
rozpočtové položky obsahující záruky Unie za splnění, které se týkají dotčených operací. Tyto položky se označují výrazem „pro memoria“ za podmínky, že rozpočet není zatížen konkrétní částkou, která z něj musí být s konečnou platností uhrazena;
-
poznámky, které odkazují na základní právní akt a objem předpokládaných operací, dobu trvání i na finanční záruku poskytnutou Unií na tyto operace;
iii)
v dokumentu přiloženém k oddílu „Komise“ jako informativní údaje:
-
probíhající kapitálové operace a správu dluhu,
-
kapitálové operace a správa dluhu v roce n;
e)
pokud jde o finanční nástroje podle části první hlavy VIII:
i)
odkaz na základní právní akt;
ii)
rozpočtové položky odpovídající příslušným operacím;
iii)
všeobecný popis finančních nástrojů, včetně doby jejich platnosti a jejich dopadu na rozpočet;
iv)
plánované operace, včetně cílových objemů založených na aktivaci mimorozpočtových zdrojů v důsledku působení stávajících finančních nástrojů;
f)
pokud jde o financování subjektů pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu vii):
i)
odkaz na základní právní akt příslušného programu;
ii)
odpovídající rozpočtové položky;
iii)
všeobecný popis svěřených úkolů, včetně doby jejich platnosti a jejich dopadu na rozpočet;
g)
celkovou výši výdajů na společnou zahraniční a bezpečnostní politiku zapsanou do jedné kapitoly rozpočtu nazvané „Společná zahraniční a bezpečnostní politika“, jež se člení na konkrétní rozpočtové články. Tyto články pokrývají výdaje společné zahraniční a bezpečnostní politiky a obsahují konkrétní rozpočtové položky, které vymezují alespoň jednotlivé hlavní mise.
2. Vedle dokumentů uvedených v odstavci 1 mohou Evropský parlament a Rada k rozpočtu připojit jakékoli jiné související dokumenty.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se předkládání rozpočtu, včetně definice skutečně vynaložených výdajů v posledním rozpočtovém roce, jehož účty byly uzavřeny, poznámek k rozpočtu a plánů pracovních míst.
Článek 50
Pravidla pro plány pracovních míst
1. Plány pracovních míst uvedené v čl. 49 odst. 1 písm. c) stanoví pro každý orgán nebo subjekt pevný limit; nesmí být provedeno žádné jmenování, které by jej překračovalo.
Každý orgán nebo subjekt však může, s výjimkou platových tříd AD 16, AD 15 a AD 14, učinit ve svém plánu pracovních míst změny do výše 10 % počtu schválených pracovních míst při splnění těchto podmínek:
a)
není ovlivněn objem prostředků pro zaměstnance za celý rozpočtový rok;
b)
není překročen limit celkového počtu pracovních míst schválených plánem pracovních míst a
c)
orgán nebo subjekt se zúčastnil srovnávání s jinými orgány a subjekty Unie v rámci prověrky stavu zaměstnanců uspořádané Komisí.
Tři týdny před provedením změn uvedených v druhém pododstavci informují orgány o svém záměru Evropský parlament a Radu. Pokud Evropský parlament nebo Rada uvede v této lhůtě závažné důvody, orgány změny neprovedou a použije se postup uvedený v článku 41.
2. Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce mohou být účinky práce na částečný úvazek, kterou orgán oprávněný ke jmenování povolil v souladu se služebním řádem, vyváženy provedením jiných jmenování.
KAPITOLA 3
Rozpočtová kázeň
Článek 51
Soulad s víceletým finančním rámcem
Rozpočet musí být v souladu s víceletým finančním rámcem.
Článek 52
Soulad právních aktů Unie s rozpočtem
Je-li v důsledku provádění právního aktu Unie překročena výše prostředků, jež jsou k dispozici v rozpočtu, může být takový právní akt finančně proveden až po odpovídající změně rozpočtu.
HLAVA IV
PLNĚNÍ ROZPOČTU
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 53
Plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Komise plní příjmy a výdaje rozpočtu v souladu s tímto nařízením, na vlastní odpovědnost a v mezích schválených prostředků.
2. Členské státy spolupracují s Komisí tak, aby byly prostředky využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se plnění rozpočtu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a informací o předávání osobních údajů pro účely auditu.
Článek 54
Základní právní akt a výjimky
1. Prostředky zapsané v rozpočtu pro jakoukoli činnost Unie mohou být použity pouze po přijetí základního právního aktu.
2. Odchylně od odstavce 1 mohou být bez základního právního aktu použity následující prostředky, pokud akce, které jimi mají být financovány, spadají do pravomoci Unie:
a)
prostředky na pilotní projekty experimentální povahy určené k posouzení proveditelnosti a užitečnosti určité akce. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po dva po sobě následující rozpočtové roky.
Celková výše prostředků na pilotní projekty nesmí v žádném rozpočtovém roce překročit částku 40 000 000 EUR;
b)
prostředky na přípravné akce v oblasti působnosti Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu určené k přípravě návrhů pro přijetí budoucích činností. Přípravné akce mohou mít různou formu a řídí se vnitřně provázaným přístupem. Příslušné prostředky na závazky mohou být v rozpočtu zapsány nejdéle po tři po sobě následující rozpočtové roky. Postup pro přijetí příslušného základního právního aktu musí být ukončen před koncem třetího rozpočtového roku. V průběhu tohoto procesu musí přidělování prostředků na závazky odpovídat zvláštním rysům přípravných akcí, pokud jde o plánované činnosti, sledované cíle a příjemce finančních prostředků. Vynaložené finanční prostředky proto nesmějí svým objemem odpovídat finančním prostředkům navrhovaným pro financování samotné konečné činnosti.
Celková výše prostředků na nové přípravné akce uvedené v tomto písmenu nepřekročí v žádném rozpočtovém roce částku 50 000 000 EUR a celková výše prostředků skutečně přidělených na přípravné akce nepřekročí částku 100 000 000 EUR;
c)
prostředky na přípravná opatření v oblasti působnosti hlavy V Smlouvy o EU. Tato opatření se omezují na krátké období a jsou určena na vytvoření podmínek pro akci Unie ke splnění cílů společné zahraniční a bezpečnostní politiky a přijetí potřebných právních nástrojů.
Pro účely operací Unie pro řešení krizí jsou přípravná opatření určena mimo jiné k posouzení operačních požadavků, k vytvoření podmínek pro rychlé úvodní nasazení zdrojů nebo k tomu, aby byly na místě vytvořeny podmínky pro zahájení operace.
Přípravná opatření schvaluje Rada na návrh vysokého představitele.
K zajištění rychlého provedení přípravných opatření uvědomí vysoký představitel bez zbytečného odkladu Evropský parlament a Komisi o záměru Rady zahájit přípravné opatření, a zejména o odhadovaných zdrojích, kterých je pro tento účel zapotřebí. Komise přijme veškerá opatření potřebná k tomu, aby zajistila rychlé uvolnění finančních prostředků.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se financování přípravných opatření v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní politiky;
d)
prostředky na jednorázové akce nebo akce s neurčitou dobou trvání prováděné Komisí na základě úkolů vyplývajících z jejích institucionálních výsad podle Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu jiných, než je její právo legislativní iniciativy podle písmene b), a na základě zvláštních pravomocí, které jí uvedené smlouvy přímo svěřují a jejichž seznam má být uveden v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení;
e)
prostředky na provoz každého orgánu v rámci jeho správní samostatnosti.
Při předložení návrhu rozpočtu podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o projektech a akcích uvedených v prvním pododstavci písm. a) a b), která obsahuje i hodnocení dosažených výsledků a plánovaná následná opatření.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se základního právního aktu a výjimek vyjmenovaných v odstavci 2 tohoto článku.
Článek 55
Plnění rozpočtu jinými orgány než Komisí
Komise přiznává ostatním orgánům potřebné pravomoci pro plnění těch oddílů rozpočtu, které se jich týkají.
ESVČ a Komise mohou uzavřít podrobné ujednání, aby se zjednodušilo vynakládání správních prostředků delegacemi Unie. Toto ujednání se nesmí odchylovat od tohoto nařízení ani od aktů v přenesené pravomoci přijatých podle něj.
Článek 56
Pověření výkonem rozpočtových pravomocí
1. Komise a každý z ostatních orgánů mohou pověřit své útvary výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu za podmínek stanovených v tomto nařízení a v jejich vnitřních předpisech a v mezích, které samy stanoví v pověřovacím aktu. Pověřené osoby jednají pouze v mezích pravomocí, jejichž výkonem byly výslovně pověřeny.
2. Komise však může výkonem svých pravomocí při plnění rozpočtu ve vztahu k operačním prostředkům zapsaným v jejím oddíle rozpočtu pověřit vedoucí delegací Unie. Zároveň o tom uvědomí vysokého představitele. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise, jsou povinni dodržovat stejná pravidla pro plnění rozpočtu a mají stejné úkoly, povinnosti a odpovědnost jako kterákoli jiná dále pověřená schvalující osoba Komise.
Komise může v souladu se svými vlastními pravidly toto pověření odejmout.
Pro účely prvního pododstavce přijme vysoký představitel potřebná opatření k usnadnění spolupráce mezi delegacemi Unie a útvary Komise.
Článek 57
Střet zájmů
1. Účastníci finančních operací a jiné osoby podílející se na plnění rozpočtu a na jeho správě, včetně přípravy na tuto činnost, na auditu nebo na kontrole se zdrží jakéhokoli jednání, jež by mohlo uvést jejich zájmy do střetu se zájmy Unie.
Pokud toto riziko existuje, upustí dotčená osoba od takového jednání a předloží věc pověřené schvalující osobě, která vydá písemné potvrzení o tom, zda střet zájmů existuje. Dotčená osoba informuje rovněž svého přímého nadřízeného. Pokud se zjistí střet zájmů, ukončí dotčená osoba veškerou svou činnost ve věci. Pověřená schvalující osoba učiní sama veškeré další vhodné kroky.
2. Pro účely odstavce 1 ke střetu zájmů dochází, je-li z rodinných důvodů, z důvodů citových vazeb, z důvodů politické nebo národní spřízněnosti, z důvodů hospodářského zájmu nebo z důvodů jiného společného zájmu s příjemcem finančních prostředků ohrožen nestranný a objektivní výkon funkcí účastníka finančních operací nebo jiné osoby podle odstavce 1.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí jednání, jež mohou představovat střet zájmů, a postup, který se má v těchto případech použít.
KAPITOLA 2
Způsoby plnění rozpočtu
Článek 58
Způsoby plnění rozpočtu
1. Komise plní rozpočet těmito způsoby:
a)
přímo (dále jen „přímé řízení“) prostřednictvím svých útvarů, včetně svých zaměstnanců v delegacích Unie pod dohledem příslušného vedoucího delegace podle čl. 56 odst. 2, nebo prostřednictvím výkonných agentur uvedených v článku 62;
b)
v rámci sdíleného řízení s členskými státy (dále jen „sdílené řízení“) nebo
c)
nepřímo (dále jen „nepřímé řízení“) v případech, kdy tak stanoví základní právní akt, nebo v případech uvedených v čl. 54 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) tak, že pověří úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu:
i)
třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
ii)
mezinárodní organizace a jejich agentury;
iii)
EIB a Evropský investiční fond;
iv)
subjekty uvedené v článcích 208 a 209;
v)
veřejnoprávní subjekty;
vi)
soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
vii)
soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
viii)
osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
2. Komise nadále odpovídá za plnění rozpočtu v souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU a informuje Evropský parlament a Radu o operacích, které provádějí subjekty nebo osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) tohoto článku. Je-li pověřený subjekt nebo pověřená osoba určen v základním právním aktu, finanční výkaz podle článku 31 zahrnuje plné odůvodnění toho, proč byl vybrán právě tento subjekt nebo tato osoba.
3. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) plně spolupracují při ochraně finančních zájmů Unie. Pověřovací dohody zajistí Účetnímu dvoru a Evropskému úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) právo komplexně vykonávat při auditu těchto finančních prostředků své pravomoci podle Smlouvy o fungování EU.
Komise pověří subjekty a osoby uvedené v odst. 1 písm. c) úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu za podmínky, že existují transparentní, nediskriminační, účelné a účinné postupy přezkoumání skutečného plnění těchto úkolů.
4. Veškeré pověřovací dohody se na požádání zpřístupní Evropskému parlamentu a Radě.
5. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) tohoto článku zajistí v souladu s čl. 35 odst. 2 náležité každoroční následné zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků. Opatření přijatá v tomto smyslu se oznamují Komisi.
6. Subjekty a osoby pověřené podle odst. 1 písm. c) nemají postavení pověřené schvalující osoby.
7. Komise nepověří třetí osoby výkonnými pravomocemi, pokud je s těmito pravomocemi spojena značná míra uvážení, které předpokládá politickou volbu.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se způsobů plnění rozpočtu, včetně přímého řízení, výkonu pravomocí svěřených výkonným agenturám, a zvláštní ustanovení upravující nepřímé řízení s mezinárodními organizacemi, se subjekty uvedenými v článcích 208 a 209, s veřejnoprávními subjekty a soukromoprávními subjekty pověřenými výkonem veřejné služby, se soukromoprávními subjekty členského státu pověřenými uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a se subjekty pověřenými prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky.
Článek 59
Sdílené řízení s členskými státy
1. Plní-li Komise rozpočet v rámci sdíleného řízení, jsou úkoly související s plněním rozpočtu pověřeny členské státy. Komise a členské státy dodržují zásady řádného finančního řízení, transparentnosti a zákazu diskriminace a zajišťují viditelnost činnosti Unie při správě jejích finančních prostředků. Za tímto účelem Komise a členské státy plní své povinnosti spojené s kontrolou a auditem a přebírají z toho vyplývající odpovědnost stanovenou tímto nařízením. Doplňková ustanovení jsou obsažena v odvětvových pravidlech.
2. Při provádění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu členské státy přijmou veškerá opatření, včetně právních, regulačních a správních, která jsou nezbytná pro ochranu finančních zájmů Unie, zejména:
a)
zajistí, aby byly činnosti financované z rozpočtu prováděny správně, účinně a v souladu s platnými odvětvovými pravidly, a určí pro tento účel v souladu s odstavcem 3 subjekty odpovědné za řádnou správu a kontrolu finančních prostředků Unie a dohlížejí na ně;
b)
předcházejí nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují.
Za účelem ochrany finančních zájmů Unie členské státy při dodržení zásady proporcionality a v souladu s tímto článkem a s příslušnými odvětvovými pravidly provádějí kontroly ex ante a ex post, je-li to vhodné, včetně kontrol na místě na reprezentativním vzorku nebo na vzorku vybraném na základě rizika výskytu chyb. Kromě toho zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky, a je-li to za tímto účelem nezbytné, zahajují správní a soudní řízení.
Členské státy ukládají příjemcům finančních prostředků účinné, odrazující a přiměřené sankce, pokud tak stanovují odvětvová pravidla a zvláštní ustanovení vnitrostátních právních předpisů.
Komise v rámci posouzení rizik a v souladu s odvětvovými pravidly sleduje systémy řízení a kontroly zavedené v členských státech. Komise při své kontrolní činnosti dodržuje zásadu proporcionality a v souladu s odvětvovými pravidly přihlíží k míře zjištěného rizika.
3. V souladu s kritérii a postupy stanovenými v odvětvových pravidlech určí členské státy subjekty na vhodné úrovni, které mají odpovídat za správu a kontrolu finančních prostředků Unie. Tyto subjekty mohou plnit také úkoly nesouvisející se správou finančních prostředků Unie a mohou pověřit plněním některých úkolů jiné subjekty.
Při rozhodování o určení subjektů mohou členské státy vycházet z toho, zda jsou jejich systémy řízení a kontroly v podstatě totožné s již existujícími systémy z předchozího období a zda řádně fungují.
Pokud výsledky auditu a kontroly prokáží, že určené subjekty již nesplňují kritéria stanovená v odvětvových pravidlech, přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění nápravy nedostatků při plnění úkolů těmito subjekty, včetně toho, že v souladu s odvětvovými pravidly jejich určení zruší.
Odvětvová pravidla vymezí úlohu Komise při postupu stanoveném v tomto odstavci.
4. Subjekty určené podle odstavce 3:
a)
vytvoří účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;
b)
používají systém účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;
c)
poskytují informace požadované podle odstavce 5;
d)
v souladu s čl. 35 odst. 2 zajišťují následné zveřejňování. Jakékoli zpracovávání osobních údajů musí být v souladu s vnitrostátními předpisy, kterými se provádí směrnice 95/46/ES.
5. Subjekty určené podle odstavce 3 poskytnou Komisi do 15. února následujícího rozpočtového roku tyto dokumenty:
a)
výkaz výdajů, které byly v příslušném referenčním období vymezeném v odvětvových pravidlech vynaloženy při plnění stanovených úkolů a předloženy Komisi k úhradě. Tento výkaz zahrnuje předběžné financování i částky, u nichž probíhá nebo již proběhlo řízení o jejich zpětném získání. Přikládá se k němu prohlášení řídícího subjektu, v němž se potvrdí, že podle názoru osob pověřených správou finančních prostředků:
i)
jsou tyto informace řádně předkládány a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu, jak je vymezen v odvětvových pravidlech;
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
b)
každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
K výkazu uvedenému v prvním pododstavci písm. a) a k souhrnu uvedenému v prvním pododstavci písm. b) se připojí výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok uvede, zda výkaz podává věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda výdaje, o jejichž úhradu byla Komise požádána, jsou legální a správné a zda zavedené kontrolní systémy fungují řádně. Tento výrok rovněž uvede, zda kontrolní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v prvním pododstavci písm. a).
Lhůtu stanovenou na 15. únor může Komise na základě sdělení dotčeného členského státu výjimečně prodloužit až do 1. března.
Členské státy mohou na vhodné úrovni zveřejnit informace uvedené v tomto odstavci.
Členské státy kromě toho mohou na základě informací uvedených v tomto odstavci vydat prohlášení podepsané na patřičné úrovni.
6. Aby bylo zajištěno, že finanční prostředky Unie jsou používány v souladu s platnými pravidly, Komise:
a)
uplatňuje postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetní závěrky určených subjektů, aby zajistila, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná;
b)
vyloučí z financování výdajů Unií úhrady provedené v rozporu s platným právem;
c)
přeruší běh platebních lhůt nebo pozastaví platby v případech stanovených v odvětvových pravidlech.
Komise ukončí úplné nebo částečné přerušení běhu platebních lhůt nebo pozastavení plateb poté, co členský stát předloží své připomínky, a jakmile přijme jakákoli nezbytná opatření. Výroční zpráva o činnosti uvedená v čl. 66 odst. 9 obsahuje informace o veškerých povinnostech vyplývajících z tohoto pododstavce.
7. Odvětvová pravidla vezmou v úvahu potřeby programů v rámci evropské územní spolupráce, zejména pokud jde o obsah prohlášení řídícího subjektu, o postup stanovený v odstavci 3 a o funkci auditu.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se sdíleného řízení s členskými státy, včetně vytvoření rejstříku subjektů odpovědných za řízení a kontrolu finančních prostředků Unie, a opatření zaměřených na podporu šíření osvědčených postupů.
Článek 60
Nepřímé řízení
1. Subjekty a osoby pověřené úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 58 odst. 1 písm. c) dodržují zásady řádného finančního řízení, transparentnosti a zákazu diskriminace a při správě finančních prostředků Unie zajišťují viditelnost její činnosti. Při správě finančních prostředků Unie zaručují úroveň ochrany finančních zájmů Unie rovnocennou úrovni ochrany vyžadované podle tohoto nařízení, přičemž náležitě zohlední:
a)
povahu jim svěřených úkolů a výši příslušných částek;
b)
související finanční rizika;
c)
míru jistoty vyplývající z jejich systémů, pravidel a postupů ve spojení s opatřeními, která přijala Komise pro účely dohledu nad plněním jim svěřených úkolů a podpory tohoto plnění.
2. Za účelem ochrany finančních zájmů Unie subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) v souladu se zásadou proporcionality:
a)
zřídí účinný a účelný systém vnitřní kontroly a zajistí jeho fungování;
b)
používají systém účetnictví, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé údaje;
c)
podléhají nezávislému externímu auditu prováděnému auditorem funkčně nezávislým na dotčeném subjektu či osobě v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy;
d)
používají náležitá pravidla a postupy pro poskytování finančních prostředků Unie prostřednictvím grantů, veřejných zakázek a finančních nástrojů;
e)
v souladu s čl. 35 odst. 2 zajišťují následné zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků;
f)
zajišťují přiměřenou ochranu osobních údajů, jak je stanoveno ve směrnici 95/46/ES a v nařízení (ES) č. 45/2001.
Osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu viii) přijmou svá finanční pravidla s předchozím souhlasem Komise. Požadavky uvedené v prvním pododstavci písm. a) až e) tohoto odstavce splní nejpozději šest měsíců po zahájení svého mandátu. Pokud na konci tohoto období uvedené požadavky splňují pouze částečně, přijme Komise vhodná nápravná opatření zaměřená na dohled nad plněním úkolů, které byly těmto osobám svěřeny, a na podporu tohoto plnění.
3. Při plnění úkolů souvisejících s plněním rozpočtu předcházejí subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nesrovnalostem a podvodům, odhalují je a napravují. Za tímto účelem provádějí při dodržení zásady proporcionality kontroly ex ante a ex post, je-li to vhodné, včetně kontrol na místě na reprezentativním vzorku nebo na vzorku vybraném na základě rizika výskytu chyb, aby se zajistilo skutečné provedení činností financovaných z rozpočtu a jejich řádné plnění. Kromě toho zpětně získávají neoprávněně vyplacené finanční prostředky, a je-li to za tímto účelem nezbytné, zahajují správní a soudní řízení.
4. Subjektům a osobám pověřeným podle čl. 58 odst. 1 písm. c) může Komise pozastavit platby, zejména jsou-li zjištěny systémové chyby, jež zpochybňují spolehlivost systémů vnitřní kontroly dotčeného subjektu či osoby nebo legalitu a správnost uskutečněných operací.
Bez ohledu na článek 92 může příslušná schvalující osoba zcela nebo zčásti přerušit platby takovým subjektům či osobám za účelem provedení další kontroly, pokud:
i)
získá informace, které svědčí o významném nedostatku ve fungování systému vnitřní kontroly nebo naznačují, že výdaje, k nimž dotčený subjekt či osoba vydal osvědčení, jsou spojeny s vážnou nesrovnalostí a nebyly opraveny;
ii)
je přerušení plateb nezbytné k tomu, aby se zabránilo závažnému poškození finančních zájmů Unie.
5. Aniž je dotčen odstavec 7, předloží subjekty a osoby pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) Komisi tyto dokumenty:
a)
zprávu o plnění jim svěřených úkolů;
b)
svůj výkaz výdajů vynaložených při plnění jim svěřených úkolů. Přikládá se k němu prohlášení řídícího subjektu, v němž se potvrdí, že podle názoru osob pověřených správou finančních prostředků:
i)
jsou tyto informace řádně předkládány a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu, jak je vymezeno v pověřovacích dohodách nebo tam, kde je to relevantní, v odvětvových pravidlech;
iii)
zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací;
c)
souhrn závěrečný zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření.
K dokumentům uvedeným v prvním pododstavci se připojí výrok nezávislého auditora vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy. Tento výrok uvede, zda výkaz podává věrný a poctivý obraz skutečnosti, zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují a zda jsou uskutečněné transakce legální a správné. Tento výrok rovněž uvede, zda kontrolní činnost nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v prvním pododstavci písm. b).
Dokumenty uvedené v prvním pododstavci se předloží Komisi do 15. února následujícího rozpočtového roku. Výrok uvedený v druhém pododstavci se Komisi předloží do 15. března.
Povinnostmi uvedenými v tomto odstavci nejsou dotčeny dohody uzavřené s mezinárodními organizacemi a třetími zeměmi. Tyto dohody musí obsahovat alespoň povinnost, aby tyto mezinárodní organizace a třetí země každoročně předkládaly Komisi prohlášení, že během dotčeného rozpočtového roku byl příspěvek Unie využit a zaúčtován v souladu s požadavky stanovenými v odstavci 2 a s povinnostmi stanovenými v těchto dohodách.
6. Aniž je dotčen odstavec 7, Komise:
a)
dohlíží na to, aby tyto osoby a subjekty plnily své úkoly zejména tím, že plnění daného programu podrobují auditům a hodnocení;
b)
uplatňuje postupy zaměřené na kontrolu a schválení účetní závěrky pověřených subjektů a osob, aby zajistila, aby byla tato účetní závěrka úplná, přesná a věrná;
c)
vyloučí z financování výdajů Unií úhrady v rozporu s platnými pravidly.
7. Odstavce 5 a 6 se nepoužijí na příspěvky Unie poskytnuté subjektům, na něž se podle článku 208 vztahuje zvláštní postup udělení absolutoria.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se nepřímého řízení, včetně stanovení podmínek nepřímého řízení, na základě kterých mají být systémy, pravidla a postupy těchto subjektů a osob rovnocenné systémům, pravidlům a postupům Komise, a dále prohlášení řídícího subjektu a prohlášení o dodržení postupů, postupy pro kontrolu a schvalování účetní závěrky a vyloučení z možnosti financování Unií výdajů vynaložených v rozporu s použitelnými pravidly.
Článek 61
Hodnocení ex ante a pověřovací dohody
1. Komise předtím, než pověří úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu subjekty či osoby podle čl. 58 odst. 1 písm. c), získá doklady o splnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d).
Pokud dojde k závažné změně v systémech nebo pravidlech subjektu nebo osoby pověřeného podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nebo v postupech, které souvisejí se správou finančních prostředků Unie, jež byla tomuto subjektu nebo této osobě svěřena, dotčený subjekt nebo osoba o ní neprodleně uvědomí Komisi. Komise přezkoumá pověřovací dohody uzavřené s dotčeným subjektem či osobou, aby bylo i nadále zajištěno plnění požadavků stanovených v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d).
2. Není-li pověřený subjekt určen v základním právním aktu, vybere Komise subjekt z některé z kategorií uvedených v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech ii), v), vi) a vii) s náležitým ohledem na povahu úkolů, které mu mají být svěřeny, i na zkušenosti a provozní a finanční způsobilost dotčených subjektů. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů.
3. Pověřovací dohody stanoví požadavky podle čl. 60 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) až d). Jasně vymezí úkoly svěřené subjektu a musí obsahovat závazek dotčených subjektů či osob splnit povinnosti stanovené v čl. 60 odst. 2 prvním pododstavci písm. e) a f) a zdržet se jakéhokoli jednání, které by mohlo vést ke střetu zájmů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení ex ante pravidel a postupů v rámci nepřímého řízení a obsahu pověřovacích dohod.
Článek 62
Výkonné agentury
1. Komise může svěřit pravomoc provádět jejím jménem a na její odpovědnost, zcela nebo zčásti, program nebo projekt Unie výkonným agenturám v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (16). Výkonné agentury se zřizují rozhodnutím Komise a jsou právnickými osobami podle práva Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající výkonu pravomoci svěřené výkonným agenturám.
2. Odpovídající operační prostředky vynakládá ředitel výkonné agentury v rámci přímého řízení.
Článek 63
Meze pověřování
1. Komise nepověří plněním úkolů souvisejícími s vynakládáním finančních prostředků Unie, včetně vyplácení a inkasa, externí soukromoprávní subjekty, s výjimkou případů uvedených v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech v), vi) a vii) nebo zvláštních případů týkajících se plateb:
i)
které mají být provedeny ve prospěch příjemců určených Komisí;
ii)
jejichž podmínky a výše byly určeny Komisí a
iii)
jejichž provádění nezahrnuje uvážení subjektu uskutečňujícího platbu.
2. Externím soukromoprávním subjektům, které nejsou pověřeny výkonem veřejné služby, může Komise svěřit tyto úkoly: technické poradenství a správní, přípravné nebo doplňující úkoly, které nezahrnují ani výkon veřejné moci, ani použití pravomoci volného uvážení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování některých vnějších soukromých subjektů nebo osob úkoly v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek stanovenými v části první hlavě V.
KAPITOLA 3
Účastníci finančních operací
Oddíl 1
Zásada oddělení funkcí
Článek 64
Oddělení funkcí
1. Funkce schvalující osoby a účetního jsou oddělené a vzájemně neslučitelné.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se práv a povinností všech účastníků finančních operací.
Oddíl 2
Schvalující osoba
Článek 65
Schvalující osoba
1. Každý orgán vykonává povinnosti schvalující osoby.
2. Pro účely této hlavy se „zaměstnancem“ rozumí osoba, na niž se vztahuje služební řád.
3. Každý orgán pověří v souladu s podmínkami svého jednacího řádu plněním úkolů schvalující osoby zaměstnance na náležité pozici. Ve svých vnitřních správních předpisech určí zaměstnance, které plněním těchto úkolů pověří, a stanoví rozsah pověření a to, zda mohou osoby pověřené plněním těchto úkolů dále pověřit jiné osoby.
4. Plněním úkolů schvalující osoby mohou být pověřeni nebo dále pověřeni pouze zaměstnanci.
5. Příslušné schvalující osoby jednají pouze v mezích stanovených v pověřovacím aktu. Příslušné schvalující osobě může být nápomocen jeden nebo více zaměstnanců, jejichž úkolem je uskutečňovat některé operace nezbytné pro plnění rozpočtu a předkládání účtů v rámci odpovědnosti schvalující osoby.
6. Pokud jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 jednají vedoucí delegací Unie, podléhají Komisi jako orgánu odpovědnému za stanovení, výkon, sledování a hodnocení jejich úkolů a povinností jakožto dále pověřených schvalujících osob. Komise o tom zároveň uvědomí vysokého představitele.
7. Příslušné schvalující osobě mohou být nápomocni zaměstnanci, kteří jsou v rámci její odpovědnosti pověřeni plnit některé úkoly nezbytné pro plnění rozpočtu a poskytování finančních informací a informací o řízení. Na zaměstnance pomáhající příslušné schvalující osobě se vztahuje článek 57.
8. Každý orgán informuje Účetní dvůr, Evropský parlament a Radu o jmenování a odvolání pověřených schvalujících osob, interních auditorů a účetních a o veškerých vnitřních předpisech, které přijme s ohledem na finanční záležitosti.
9. Každý orgán informuje Účetní dvůr o jmenování správců zálohových účtů a o rozhodnutích o pověření podle čl. 69 odst. 1 a článku 70.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pomoci poskytované příslušným schvalujícím osobám a vnitřních předpisů, jimiž se pověřování řídí.
Článek 66
Pravomoci a povinnosti schvalující osoby
1. Schvalující osoba je v každém orgánu odpovědná za plnění příjmů a výdajů v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za zajišťování jejich legality a správnosti.
2. Pro účely odstavce 1 pověřená schvalující osoba v souladu s článkem 32 a minimálními standardy přijatými jednotlivými orgány a s náležitým ohledem na rizika spojená s prostředím řízení a povahou financovaných akcí zavede organizační strukturu a systémy vnitřní kontroly, které jsou vhodné pro plnění jejích úkolů. Vytvoření takové struktury a systémů vychází z komplexní analýzy rizik, která zohledňuje jejich nákladovou efektivitu.
3. K plnění výdajů přijímá příslušná schvalující osoba rozpočtové i právní závazky, potvrzuje výdaje, schvaluje platby a provádí předběžné úkony nezbytné pro vynakládání prostředků.
4. Plnění příjmů zahrnuje sestavení odhadů pohledávek, stanovení inkasních nároků a vydávání inkasních příkazů. Případně zahrnuje vzdání se stanovených nároků.
5. U každé operace se provede alespoň kontrola ex ante, která je založena na dokumentární prověrce a na dostupných výsledcích již provedených kontrol a týká se provozních a finančních hledisek dané operace.
Předmětem kontrol ex ante je zahájení a ověření operace.
Ověření určité operace provádějí zaměstnanci jiní než ti, kteří ji zahájili. Zaměstnanci, kteří provádějí ověření, nesmějí být podřízenými zaměstnanců, kteří ověření zahájili.
6. Pověřená schvalující osoba může zavést kontroly ex post za účelem ověření operací, které již byly schváleny na základě kontrol ex ante. V závislosti na míře rizika mohou být takové kontroly prováděny na vzorku.
Kontroly ex ante nesmějí provádět zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post. Zaměstnanci odpovědní za kontroly ex post nesmějí být podřízeni zaměstnancům odpovědným za kontroly ex ante.
Pokud pověřená schvalující osoba provádí v rámci kontrol ex post finanční audity příjemců grantu, používá jasná, důsledná a transparentní auditní pravidla a dodržuje práva Komise i auditovaného subjektu.
7. Zaměstnanci odpovědní za kontrolu řízení finančních operací musí mít nezbytné odborné znalosti. Dodržují zvláštní kodex profesních standardů, který daný orgán přijal.
8. Pokud se zaměstnanec pověřený finančním řízením a kontrolou operací domnívá, že rozhodnutí, které má na žádost nadřízeného učinit nebo schválit, vykazuje nesrovnalost nebo porušuje zásadu řádného finančního řízení nebo profesní pravidla, která tito zaměstnanci musí dodržovat, uvědomí o tom svého přímého nadřízeného. Učiní-li tak písemně, přímý nadřízený mu také odpoví písemně. Pokud přímý nadřízený nepřijme žádná opatření nebo potvrdí počáteční rozhodnutí či pokyny a pokud se zaměstnanec domnívá, že toto potvrzení není dostatečnou reakcí na jeho obavy, informuje o tom zaměstnanec písemně pověřenou schvalující osobu. V případě nečinnosti této osoby informuje zaměstnanec příslušnou komisi uvedenou v čl. 73 odst. 6.
V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, zaměstnanec uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy. Smlouvy s externími auditory provádějícími audity finančního řízení Unie musí obsahovat povinnost externího auditora informovat pověřenou schvalující osobu o jakékoli podezřelé činnosti, podvodu nebo korupci, které by mohly poškodit zájmy Unie.
9. Pověřená schvalující osoba podává svému orgánu každoročně zprávu o plnění svých povinností ve formě výroční zprávy o činnosti, která obsahuje finanční informace a informace o řízení, včetně výsledků kontrol, a v níž tato osoba prohlásí, že není-li ve výhradách týkajících se vymezených oblastí příjmů a výdajů uvedeno jinak, má přiměřenou jistotu, že:
a)
údaje obsažené ve zprávě podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti;
b)
zdroje vyčleněné na činnosti popsané ve zprávě byly použity ke stanovenému účelu a v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
c)
zavedené kontrolní postupy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací.
Zpráva o činnosti uvádí výsledky operací vzhledem ke stanoveným cílům, rizika spojená s těmito operacemi, využití zdrojů, které byly k dispozici, a účinnost a účelnost systémů vnitřní kontroly, včetně celkového zhodnocení nákladů a přínosů kontrol.
Do 15. června každého roku předá Komise Evropskému parlamentu a Radě shrnutí výročních zpráv o činnosti za předchozí rok. Evropskému parlamentu a Radě jsou rovněž zpřístupněny výroční zprávy o činnosti každé pověřené schvalující osoby.
10. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kontrol ex ante a ex post, uchovávání podkladů, kodexu profesních standardů, nečinnosti pověřené schvalující osoby, předávání informací účetnímu a zpráv o jednacích řízeních.
Článek 67
Pravomoci a povinnosti vedoucích delegací Unie
1. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2, úzce spolupracují s Komisí v zájmu náležitého vynakládání finančních prostředků s ohledem na zajištění zejména legality a správnosti finančních operací, dodržování zásady řádného finančního řízení při správě finančních prostředků a účinné ochrany finančních zájmů Unie.
Za tímto účelem přijmou potřebná opatření, aby zamezili jakékoli situaci, která by mohla ohrozit odpovědnost Komise za plnění rozpočtu, kterým byli dále pověřeni, jakož i jakémukoli střetu priorit, který může mít vliv na plnění úkolů finančního řízení, kterými byli dále pověřeni.
Pokud vyvstane situace nebo střet priorit uvedené v druhém pododstavci, vedoucí delegací Unie o nich neprodleně informují příslušné generální ředitele Komise a ESVČ. Tito generální ředitelé přijmou vhodná opatření k nápravě situace.
2. Pokud se vedoucí delegací Unie ocitnou v situaci uvedené v čl. 66 odst. 8, obrátí se na specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí zřízenou podle čl. 73 odst. 6. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které by mohly poškodit zájmy Unie, uvědomí orgány a subjekty určené platnými právními předpisy.
3. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 podávají zprávu své pověřené schvalující osobě, která tuto zprávu zahrne do své výroční zprávy o činnosti podle čl. 66 odst. 9. Zprávy vedoucích delegací Unie obsahují informace o účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly, které byly v delegaci zavedeny, jakož i o řízení operací, jimiž byli dále pověřeni, a vydávají prohlášení o věrohodnosti uvedené v čl. 73 odst. 5 třetího pododstavce. Tyto zprávy se přikládají k výroční zprávě pověřené schvalující osoby o činnosti a zpřístupní se Evropskému parlamentu a Radě s náležitým ohledem na jejich případnou důvěrnou povahu.
Vedoucí delegací Unie plně spolupracují s orgány, které se účastní postupu udělování absolutoria, a poskytují jim podle potřeby nezbytné doplňující informace. V této souvislosti mohou být požádáni o účast na jednáních příslušných subjektů a být nápomocni příslušné pověřené schvalující osobě.
4. Vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 zodpovědí jakékoli dotazy pověřené schvalující osoby Komise, dotazy Komise samotné a v souvislosti s udělováním absolutoria dotazy Evropského parlamentu.
5. Komise zajistí, aby k dalšímu pověřování nedocházelo na úkor postupu udělování absolutoria podle článku 319 Smlouvy o fungování EU.
Oddíl 3
Účetní
Článek 68
Pravomoci a povinnosti účetního
1. Každý orgán jmenuje účetního, který odpovídá za:
a)
řádné provádění plateb, vybírání příjmů a inkaso stanovených pohledávek;
b)
přípravu a předkládání účetní závěrky v souladu s částí první hlavou IX;
c)
vedení účtů v souladu s částí první hlavou IX;
d)
stanovení účetních postupů včetně účtové osnovy v souladu s částí první hlavou IX;
e)
stanovení a validaci účetních systémů a případně validaci systémů stanovených schvalující osobou a určených k poskytování nebo odůvodňování účetních údajů; v tomto ohledu je účetní zmocněn kdykoli ověřovat dodržování kritérií pro validaci;
f)
správu pokladny.
Účetní ESVČ odpovídá pouze za oddíl rozpočtu „ESVČ“, který ESVČ plní. Účetní Komise nadále odpovídá za celý oddíl rozpočtu „Komise“, včetně účetních operací s prostředky, jejichž správou jsou dále pověřeni vedoucí delegací Unie.
Účetní Komise jedná s výhradou článku 213 rovněž jako účetní ESVČ, pokud jde o plnění oddílu rozpočtu „ESVČ“.
2. Účetní Komise odpovídá za stanovení účetních pravidel a harmonizovaných účtových osnov v souladu s částí první hlavou IX.
3. Účetní získávají od schvalujících osob veškeré informace, které jsou nezbytné k sestavování účetních závěrek poskytujících věrný a poctivý obraz finanční situace orgánů a plnění rozpočtu. Schvalující osoby zaručují spolehlivost poskytovaných informací.
4. Než orgán nebo subjekt uvedený v článku 208 přijme účetní závěrku, schválí ji nejprve účetní, který osvědčí, že účetní závěrka s přiměřenou jistotou poskytuje věrný a poctivý obraz finanční situace orgánu nebo subjektu uvedeného v článku 208.
K tomuto účelu účetní ověří, že účetní závěrka byla zpracována v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143 a účetními postupy uvedenými v odst. 1 písm. d) tohoto článku a že do ní byly zaznamenány veškeré příjmy a výdaje.
Pověřené schvalující osoby poskytnou veškeré informace, které účetní potřebuje ke splnění svých povinností.
Schvalující osoby nesou i nadále plnou odpovědnost za řádné využívání finančních prostředků, které spravují, za legalitu a správnost výdajů uskutečněných v jejich pravomoci a za úplnost a přesnost údajů předaných účetnímu.
5. Účetní má pravomoc provést kontrolu obdržených informací a jakoukoli další kontrolu, již považuje za nezbytnou ke schválení účetní závěrky.
V případě potřeby vznese účetní výhrady a přesně vysvětlí jejich povahu a rozsah.
6. Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, spravovat hotovost a ekvivalenty hotovosti je oprávněn výhradně účetní. Účetní odpovídá za jejich úschovu.
7. Při provádění programu nebo akce mohou být jménem a na účet Komise zřízeny svěřenské účty, aby je mohl spravovat subjekt pověřený podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii), iii), v) nebo vi).
Za zřízení těchto účtů odpovídá schvalující osoba pověřená prováděním programu nebo akce, se souhlasem účetního Komise.
Za správu těchto bankovních účtů odpovídá schvalující osoba.
8. Účetní Komise stanoví pravidla pro otevírání, správu, uzavírání a používání svěřenských účtů.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pravomocí a povinností účetního, včetně jeho jmenování a ukončení výkonu funkce, jeho stanoviska k účetním a inventárním systémům, správy pokladny a bankovních účtů, podpisového práva k účtům, správy zůstatků na účtech, převodních a přepočtových operací, způsobů plateb, souborů údajů o právnických osobách a uchovávání podkladů.
Článek 69
Pověření výkonem pravomocí účetního
1. Účetní může při plnění svých povinností pověřit některými úkoly podřízené zaměstnance.
Tyto úkoly musí být uvedeny v pověřovacím aktu.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se osob oprávněných spravovat účty v místních jednotkách.
Oddíl 4
Správce zálohových účtů
Článek 70
Zálohové účty
1. Pro vybírání jiných příjmů než vlastních zdrojů a pro platby malých částek, vymezených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení mohou být zřízeny zálohové účty.
V oblasti operací pro řešení krizí a v oblasti operací humanitární pomoci ve smyslu článku 128 však lze zálohové účty využívat bez omezení částky, při dodržení výše prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou pro příslušnou rozpočtovou položku pro běžný rozpočtový rok.
2. Finanční prostředky na zálohové účty poskytuje účetní daného orgánu a jejich vedením jsou pověřeni správci zálohových účtů jmenovaní účetním orgánu.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podmínky zálohových účtů, včetně maximálních částek, které mohou platit správci těchto účtů, a pravidla pro vnější akce, včetně pravidel týkajících se výběru správce zálohových účtů, poskytování finančních prostředků na tyto účty, kontrol ze strany schvalující osoby a účetního a dodržování postupů při zadávání veřejných zakázek. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zřizování zálohových účtů a správců těchto účtů v delegacích Unie.
KAPITOLA 4
Odpovědnost účastníků finančních operací
Oddíl 1
Obecná pravidla
Článek 71
Odnětí pověření uděleného účastníkům finančních operací a jejich zbavení povinností
1. Příslušným schvalujícím osobám může orgán, který je jmenoval, kdykoli dočasně nebo s konečnou platností odejmout pověření.
2. Účetní nebo správce zálohových účtů nebo oba mohou být kdykoli dočasně nebo s konečnou platností zbaveni svých povinností orgánem, který je jmenoval.
3. Tímto článkem nejsou dotčena žádná disciplinární opatření přijatá vůči účastníkům finančních operací uvedeným v odstavcích 1 a 2.
Článek 72
Odpovědnost schvalující osoby za protiprávní jednání, podvod nebo korupci
1. Touto kapitolou není dotčena trestní odpovědnost, kterou mají účastníci finančních operací uvedení v článku 71 za podmínek stanovených použitelným vnitrostátním právem a platnými předpisy týkajícími se ochrany finančních zájmů Unie a boje proti korupci úředníků Unie a úředníků členských států.
2. Aniž jsou dotčeny články 73, 74 a 75 tohoto nařízení, nese každá příslušná schvalující osoba, účetní či správce zálohových účtů disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem. V případě jakéhokoli protiprávního jednání, podvodu nebo korupce, které mohou poškodit zájmy Unie, je věc předložena orgánům a subjektům určeným platnými právními předpisy, zejména Evropskému úřadu pro boj proti podvodům.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti schvalujících osob, účetních a správců zálohových účtů v případě protiprávního jednání, podvodu nebo korupce.
Oddíl 2
Pravidla vztahující se na příslušné schvalující osoby
Článek 73
Pravidla vztahující se na schvalující osoby
1. Příslušná schvalující osoba nese finanční odpovědnost za podmínek stanovených služebním řádem.
2. Finanční odpovědnost se uplatní zejména v případě, kdy příslušná schvalující osoba úmyslně nebo z hrubé nedbalosti:
a)
stanoví inkasní nárok, vydá inkasní příkaz, přidělí výdaj na závazek nebo podepíše platební příkaz v rozporu s tímto nařízením nebo akty v přenesené pravomoci přijatými podle něj;
b)
opomene vystavit doklad o stanovení pohledávky nebo opomene vydat inkasní příkaz nebo zdrží jeho vydání nebo zdrží vydání platebního příkazu a tím způsobí soukromoprávní odpovědnost orgánu vůči třetím osobám.
3. Pokud se pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba domnívá, že rozhodnutí, které má učinit, vykazuje nesrovnalost nebo je v rozporu se zásadou řádného finančního řízení, uvědomí o tom písemně orgán, který ji pověřil. Pokud orgán, který ji pověřil, vydá písemně odůvodněný příkaz k přijetí uvedeného rozhodnutí, je tato pověřená nebo dále pověřená schvalující osoba zproštěna odpovědnosti.
4. V případě dalšího pověření uvnitř útvaru zůstává pověřená schvalující osoba odpovědná za účinnost a účelnost zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly a za výběr dále pověřené schvalující osoby.
5. V případě dalšího pověření vedoucích delegací Unie je pověřená schvalující osoba odpovědná za vymezení zavedených vnitřních systémů řízení a kontroly, jakož i jejich účinnost a účelnost. Vedoucí delegací Unie odpovídají za náležité nastavení a fungování těchto systémů podle pokynů pověřené schvalující osoby, za správu finančních prostředků a za operace, které v rámci své odpovědnosti při vedení delegace Unie provádějí. Před tím, než se ujmou funkce, absolvují zvláštní školení zaměřené na úkoly a povinnosti schvalujících osob a plnění rozpočtu.
Vedoucí delegací Unie podávají zprávu v souladu s čl. 67 odst. 3 o plnění svých povinností podle prvního pododstavce tohoto odstavce.
Vedoucí delegací Unie podávají pověřené schvalující osobě Komise každý rok prohlášení o věrohodnosti vnitřních systémů řízení a kontroly zavedených v jejich delegacích a o řízení operací, jímž byli dále pověřeni, a o jeho výsledcích, tak aby schvalující osoba mohla vypracovat prohlášení uvedené v čl. 66 odst. 9.
6. Každý orgán zřídí specializovanou komisi pro řešení finančních nesrovnalostí nebo se podílí na práci společné komise zřízené více orgány. Tyto komise pracují nezávisle a zjišťují, zda došlo k finanční nesrovnalosti a jaké by měly být případné důsledky.
Na základě stanoviska této komise rozhodne orgán o zahájení disciplinárního řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti. Pokud komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, pověřené schvalující osobě, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
7. Pokud vedoucí delegací Unie jednají jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2, je k rozhodování o případech uvedených v čl. 56 odst. 2 příslušná specializovaná komise pro řešení finančních nesrovnalostí zřízená Komisí podle odstavce 6 tohoto článku.
Pokud tato komise odhalí systémové problémy, podá schvalující osobě, vysokému představiteli, pověřené schvalující osobě Komise, pokud není zúčastněnou osobou, a internímu auditorovi zprávu s doporučeními.
Na základě stanoviska této komise může Komise požádat vysokého představitele, aby jakožto orgán oprávněný ke jmenování zahájil vůči dále pověřeným schvalujícím osobám disciplinární řízení nebo řízení z důvodu finanční odpovědnosti, pokud se nesrovnalosti týkají plnění úkolů, jimiž je Komise dále pověřila. V takovém případě vysoký představitel podnikne patřičné kroky v souladu se služebním řádem za účelem uplatnění rozhodnutí o disciplinárních opatřeních nebo o finanční odpovědnosti dle doporučení Komise.
Členské státy plně podporují Unii při vyvozování důsledků z odpovědnosti dočasných zaměstnanců podle článku 22 služebního řádu, na něž se vztahuje čl. 2 písm. e) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřených schvalujících osob, včetně potvrzení pokynů a úlohy komise pro finanční nesrovnalosti.
Oddíl 3
Pravidla vztahující se na účetní a správce zálohových účtů
Článek 74
Pravidla vztahující se na účetní
1. Účetní nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Účetní může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny;
b)
neoprávněnou změnu na bankovních účtech nebo poštovních žirových účtech;
c)
inkaso nebo platbu částek, které neodpovídají částkám na odpovídajících inkasních nebo platebních příkazech;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti účetních v případě jiných forem pochybení.
Článek 75
Pravidla vztahující se na správce zálohových účtů
1. Správce zálohových účtů nese disciplinární a finanční odpovědnost za podmínek a podle postupů stanovených služebním řádem. Může být odpovědný zejména za tato svá pochybení:
a)
ztrátu nebo poškození finančních prostředků, majetku nebo dokladů, které mu byly svěřeny;
b)
nemožnost doložit platby, které provedl, řádnými podklady;
c)
uskutečnění platby ve prospěch jiných osob než oprávněných příjemců těchto plateb;
d)
opomenutí vybrat splatné příjmy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odpovědnosti správců zálohových účtů v případě jiných forem pochybení.
KAPITOLA 5
Příjmové operace
Oddíl 1
Poskytování vlastních zdrojů
Článek 76
Vlastní zdroje
1. Odhady příjmů složených z vlastních zdrojů uvedených v rozhodnutí 2007/436ES, Euratom se do rozpočtu zapisují v eurech. Poskytují se v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1150/2000.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vlastních zdrojů.
Oddíl 2
Odhady pohledávek
Článek 77
Odhady pohledávek
1. Jakmile má příslušná schvalující osoba dostatečné a spolehlivé informace k opatření nebo situaci, z nichž může Unii vzniknout pohledávka, provede odhad této pohledávky.
2. Příslušná schvalující osoba upraví odhad pohledávky, jakmile se dozví o skutečnosti, která mění opatření nebo situaci, na jejichž základě byl odhad proveden.
Při vystavení inkasního příkazu na základě opatření či situace, která vedla k odhadu pohledávky, příslušná schvalující osoba tento odhad upraví o odpovídající částku.
Je-li inkasní příkaz vystaven na stejnou částku jako původní odhad pohledávky, sníží se tento odhad na nulu.
3. Odchylně od odstavce 1 se odhad pohledávek neprovádí před poskytnutím částek vlastních zdrojů podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, které odvádějí členské státy Komisi v pevně stanovených dobách splatnosti. Pro tyto částky vydává příslušná schvalující osoba inkasní příkaz.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se odhadu pohledávek.
Oddíl 3
Stanovení pohledávek
Článek 78
Stanovení pohledávky
1. Stanovení pohledávky je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:
a)
ověřuje, zda dluh existuje;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši dluhu;
c)
ověřuje podmínky splatnosti dluhu.
2. Vlastní zdroje poskytnuté Komisi a veškeré pohledávky identifikované jako jisté, o stanovené pevné částce a splatné se stanovují inkasním příkazem předloženým účetnímu a výzvou k úhradě zaslanou dlužníku, přičemž obojí vystavuje příslušná schvalující osoba.
3. Neoprávněně vyplacené částky musí být získány zpět.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se stanovování pohledávek, včetně postupů a podkladů, a úroku z prodlení.
Oddíl 4
Schválení inkasa
Článek 79
Schválení inkasa
1. Schválení inkasa je úkon, kterým příslušná schvalující osoba vystavením inkasního příkazu vydává pokyn účetnímu, aby inkasoval pohledávku stanovenou příslušnou schvalující osobou.
2. Orgán může formálně stanovovat pohledávky za jinými subjekty než členskými státy formou rozhodnutí, které je vykonatelné ve smyslu článku 299 Smlouvy o fungování EU.
Je-li to nutné k účinné a včasné ochraně finančních zájmů Unie, může Komise za výjimečných okolností přijmout takové vykonatelné rozhodnutí rovněž ve prospěch jiných orgánů na jejich žádost, a to s ohledem na pohledávky vyplývající ze vztahu k zaměstnancům, na něž se vztahuje služební řád.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla pro vystavování inkasního příkazu.
Oddíl 5
Inkaso
Článek 80
Pravidla pro inkaso
1. Účetní jedná na základě inkasních příkazů k pohledávkám řádně stanoveným příslušnou schvalující osobou. Zajistí s náležitou pečlivostí, aby Unie obdržela své příjmy a aby byla zachována její práva.
Účetní inkasuje částky započtením proti případným odpovídajícím pohledávkám dlužníka vůči Unii. Tyto pohledávky musí být jisté, o stanovené pevné částce a splatné.
2. Pokud pověřená schvalující osoba hodlá zcela nebo zčásti upustit od inkasa stanovené pohledávky, ujistí se, že toto upuštění je v pořádku a je v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o upuštění od inkasa musí být odůvodněno. Schvalující osoba může rozhodováním o upuštění od inkasa pověřit jinou osobu.
Pověřená schvalující osoba může zcela nebo zčásti zrušit stanovenou pohledávku. Částečné zrušení stanovené pohledávky neznamená vzdání se stanoveného nároku Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se způsobu inkasa, včetně inkasa započtením, postupu vymáhání částek neuhrazených dobrovolně, dodatečných platebních lhůt, vymáhání pokut a dalších sankcí, upuštění od inkasa a zrušení stanovené pohledávky.
3. Členské státy v první řadě odpovídají za provádění kontrol a auditů a za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek, jak je stanoveno v odvětvových pravidlech. V rozsahu, v jakém členské státy zjišťují a napravují nesrovnalosti vlastních účtů, jsou vyňaty z finančních oprav týkajících se těchto nesrovnalostí, které provádí Komise.
4. Komise činí finanční opravy u členských států s cílem vyloučit z financování Unií výdaje vynaložené v rozporu s platným právem. Komise své finanční opravy zakládá na zjištění neoprávněně vydaných částek a na finančním dopadu na rozpočet. Pokud tyto částky nelze zjistit přesně, může Komise v souladu s odvětvovými pravidly provést opravy na základě extrapolace nebo paušální sazby.
Komise při rozhodování o částce finanční opravy přihlíží k povaze a závažnosti porušení platného práva a k jeho finančnímu dopadu na rozpočet, a to i v případě nedostatků v řídicích a kontrolních systémech.
Kritéria pro stanovení finančních oprav a postupy, které se přitom používají, mohou být stanoveny v odvětvových pravidlech.
5. Metodika provádění oprav extrapolací nebo paušální sazbou se stanovuje v souladu s odvětvovými pravidly tak, aby Komise mohla chránit finanční zájmy Unie.
Článek 81
Promlčecí lhůta
1. Aniž jsou dotčena ustanovení zvláštních předpisů a uplatňování rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom, promlčují se nároky Unie vůči třetím osobám a nároky třetích osob vůči Unii po pěti letech.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se promlčecí lhůty.
Článek 82
Řešení nároků Unie na vnitrostátní úrovni
V případě úpadkového řízení se s nároky Unie zachází stejně příznivě jako s nároky veřejných subjektů těch členských států, kde řízení o jejich vymožení probíhá.
Článek 83
Pokuty, sankce a úroky uložené Komisí
1. Částky z pokut a sankcí, jakož i úroky či jakékoli jiné příjmy z nich plynoucí se nezaznamenávají jako příjmy rozpočtu, dokud mohou být rozhodnutí, která je ukládají, zrušena Soudním dvorem Evropské unie.
2. Částky uvedené v odstavci 1 se zaznamenají jako příjem rozpočtu co nejdříve a nejpozději v roce, jenž následuje po vyčerpání všech opravných prostředků. Částky, jež mají být na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie vráceny tomu, kdo je zaplatil, se jako příjem rozpočtu nezaznamenávají.
3. Odstavec 1 se nepoužije na rozhodnutí o schválení účetní závěrky nebo o finančních opravách.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se částek získaných z pokut a sankcí a z nich plynoucích úroků.
KAPITOLA 6
Výdajové operace
Článek 84
Rozhodnutí o financování
1. Každý výdaj musí být přidělen na závazek, potvrzen, schválen a zaplacen.
2. Kromě prostředků, které mohou být podle čl. 54 odst. 2 prvního pododstavce písm. e) použity bez základního právního aktu, musí přidělení výdajů na závazek předcházet rozhodnutí o financování přijaté orgánem nebo subjekty, které tento orgán pověřil.
3. Rozhodnutí o financování uvedené v odstavci 2 vymezí sledovaný cíl, očekávané výsledky, způsob provedení a celkovou částku. Obsahuje rovněž popis činností, které mají být financovány, výši finančních částek přidělených na jednotlivá opatření a orientační harmonogram jejich provádění.
V případě nepřímého řízení se v rozhodnutí o financování uvádí rovněž subjekt nebo osoba pověřený podle čl. 58 odst. 1 písm. c), kritéria pro výběr tohoto subjektu nebo osoby a úkoly, kterými byl pověřen.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozhodnutí o financování.
Oddíl 1
Přidělení výdajů na závazek
Článek 85
Druhy závazků
1. Rozpočtový závazek je operace, kterou se vyhrazují prostředky nutné k pokrytí následných úhrad sloužících ke splnění právních závazků.
Právní závazek je úkon, kterým schvalující osoba zakládá nebo stanovuje povinnost, ze které vyplývá zatížení rozpočtu.
Rozpočtové i právní závazky přijímá stejná schvalující osoba, s výjimkou řádně odůvodněných případů uvedených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů závazků, přijímání souhrnných závazků, podpisu téže osoby a správních výdajů, na něž se vztahují předběžné závazky.
3. Rozpočtové závazky spadají do jedné z těchto skupin:
a)
individuální: rozpočtový závazek je individuální, pokud je určen příjemce grantu i částka výdajů;
b)
souhrnné: rozpočtový závazek je souhrnný, pokud alespoň jeden z prvků potřebných k identifikaci individuálního závazku není určen;
c)
předběžné: rozpočtový závazek je předběžný, pokud je určen ke krytí výdajů uvedených v článku 170 nebo běžných správních výdajů a buď částka výdajů, nebo koneční příjemci nejsou s konečnou platností určeni.
4. Rozpočtové závazky na akce, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, mohou být rozloženy do ročních splátek, pouze pokud tak stanovuje základní právní akt nebo pokud se týkají správních výdajů.
Článek 86
Pravidla vztahující se na závazky
1. U všech opatření, která mohou vést k výdajům k tíži rozpočtu, příslušná schvalující osoba před přijetím právního závazku vůči třetím osobám nebo před převodem prostředků do svěřenského fondu na základě článku 187 přijme rozpočtový závazek.
2. Povinnost přijmout rozpočtový závazek před přijetím právního závazku uvedená v odstavci 1 se nevztahuje na právní závazky přijaté po vyhlášení krizové situace v rámci plánu kontinuity provozu v souladu s postupy, které Komise nebo kterýkoli jiný orgán přijal v rámci své správní samostatnosti.
3. V případě operací humanitární pomoci, operací v oblasti civilní ochrany a pomoci pro řešení krizí se povinnost stanovená v odstavci 1 nepoužije, pokud je pro účelné poskytování pomoci Unie nezbytné, aby Unie přijala právní závazek vůči třetím osobám okamžitě, a individuální rozpočtový závazek nelze zaúčtovat předem. Zaúčtování rozpočtového závazku se učiní co nejdříve po přijetí právního závazku vůči třetím osobám.
4. S výhradou zvláštních ustanovení části druhé hlavy IV pokrývají souhrnné rozpočtové závazky celkové náklady odpovídajících individuálních právních závazků přijatých do 31. prosince roku n + 1.
S výhradou čl. 85 odst. 4 a čl. 203 odst. 2 musí být individuální právní závazky, které se vztahují k individuálním nebo předběžným rozpočtovým závazkům, přijaty do 31. prosince roku n.
Na konci období uvedených v prvním a druhém pododstavci zruší příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek těchto rozpočtových závazků.
Částku každého individuálního právního závazku, která vyplývá ze souhrnného rozpočtového závazku, před podpisem zaznamená příslušná schvalující osoba do rozpočtových účtů a zaúčtuje k souhrnnému rozpočtovému závazku.
5. Rozpočtové a právní závazky zaznamenané v souvislosti s akcemi, jejichž trvání přesahuje jeden rozpočtový rok, jiné než výdaje na zaměstnance, mají lhůtu pro plnění stanovenou v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Části těchto závazků, které nejsou uplatněny do šesti měsíců po uplynutí této lhůty, se zruší podle článku 15.
Částka rozpočtového závazku odpovídající právnímu závazku, u nějž nebyla provedena žádná platba ve smyslu článku 90 do dvou let od podpisu právního závazku, se zrušuje, kromě případů, kdy je tato částka předmětem soudního nebo rozhodčího řízení nebo kdy jsou v odvětvových pravidlech stanovena zvláštní ustanovení.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozpočtových a právních závazků, včetně zaznamenávání individuálních závazků.
Článek 87
Kontrola závazků
1. Při přijímání rozpočtového závazku se příslušná schvalující osoba ujistí, že:
a)
výdaj byl přiřazen ke správnému bodu rozpočtu;
b)
prostředky jsou k dispozici;
c)
výdaj je v souladu se Smlouvami, rozpočtem, tímto nařízením, akty v přenesené pravomoci přijatými podle tohoto nařízení a se všemi právními akty přijatými na základě Smluv a jakýmikoli jinými nařízeními;
d)
je dodržena zásada řádného finančního řízení. Vhodnost předběžného financování, jeho výše a celkový časový rozpis plateb musí být úměrné předpokládané době trvání, pokroku při provádění a finančním rizikům souvisejícím s tímto předběžným financováním.
2. Při zaznamenávání právního závazku se schvalující osoba předtím, než připojí svůj ruční nebo elektronický podpis, ujistí, že:
a)
závazek je kryt odpovídajícím rozpočtovým závazkem;
b)
výdaj je řádný a v souladu se Smlouvami, rozpočtem, tímto nařízením, akty v přenesené pravomoci přijatými podle tohoto nařízení, se všemi právními akty přijatými na základě Smluv a jakýmikoli jinými nařízeními;
c)
je dodržena zásada řádného finančního řízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kontroly závazků.
Oddíl 2
Potvrzení výdajů
Článek 88
Potvrzení výdaje
1. Potvrzení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba:
a)
ověřuje existenci věřitelova nároku;
b)
určuje nebo ověřuje skutečnost a výši pohledávky;
c)
ověřuje podmínky splatnosti pohledávky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se potvrzování výdajů, včetně předávání výdajů na zaměstnance k platbě a průběžných plateb a plateb zůstatku dlužné částky u veřejných zakázek a grantů, ověřování správnosti u plateb předběžného financování a průběžných plateb a formy doložek „předáno k platbě“ a „správnost ověřena“.
Oddíl 3
Schválení výdajů
Článek 89
Schválení výdaje
1. Schválení výdaje je úkon, kterým příslušná schvalující osoba po ověření, že jsou prostředky k dispozici, vydá vystavením platebního příkazu pokyn účetnímu, aby uhradil částku výdaje potvrzeného příslušnou schvalující osobou.
Jestliže se v souvislosti s poskytnutými službami včetně pronájmu nebo dodání zboží provádějí pravidelné platby, může schvalující osoba na základě vlastní analýzy rizik nařídit použití systému přímého inkasa.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se schvalování výdajů, včetně stanovování informací povinně uváděných na platebním příkazu, a kontrol platebních příkazů schvalující osobou.
Oddíl 4
Úhrada výdajů
Článek 90
Druhy plateb
1. Platbu lze provést, pouze je-li prokázáno, že odpovídající akce je v souladu se základním právním aktem nebo smlouvou; platba zahrnuje jednu nebo více z těchto operací:
a)
platbu celé dlužné částky;
b)
platbu dlužné částky některým z těchto způsobů:
i)
předběžným financováním, jež může být rozloženo do několika plateb po podpisu pověřovací dohody, smlouvy nebo grantové dohody nebo po obdržení rozhodnutí o udělení grantu;
ii)
jednou nebo více průběžnými platbami jako protiplnění za částečné provedení akce;
iii)
výplatou zůstatku dlužných částek, pokud je akce provedena v plném rozsahu.
2. Platby uvedené v odstavci 1 se v rozpočtovém účetnictví rozlišují podle druhu a zaznamenávají se k okamžiku, ke kterému byla každá platba uskutečněna.
3. Účetní pravidla uvedená v článku 152 zahrnují pravidla, jimiž se řídí zúčtování předběžného financování a uznávání způsobilosti nákladů.
4. Příslušná schvalující osoba pravidelně zúčtovává platby předběžného financování podle ekonomické povahy a časového plánu uskutečněného projektu.
Pokud se příslušná schvalující osoba domnívá, že je zbytečné žádat od příjemců grantu a zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů finanční výkaz, získá od nich v případě grantů nebo smluv převyšujících 5 000 000 EUR alespoň jednou ročně informace o celkových vynaložených prostředcích.
Smlouvy, rozhodnutí o udělení grantu, grantové dohody a pověřovací dohody musí obsahovat příslušná ustanovení pro účely druhého pododstavce.
Tímto odstavcem nejsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v části druhé hlavě IV.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů plateb a podkladů.
Článek 91
Platby omezené na dostupné finanční prostředky
Platbu výdajů provádí účetní v mezích dostupných finančních prostředků.
Oddíl 5
Lhůty pro výdajové operace
Článek 92
Lhůty pro výdaje
1. Platby se uskuteční do:
a)
90 kalendářních dnů v případě pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu, které zahrnují technické služby nebo akce, jejichž vyhodnocení je zvlášť složité a u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení;
b)
60 kalendářních dnů v případě všech ostatních pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu, u nichž platba závisí na schválení zprávy nebo osvědčení;
c)
30 kalendářních dnů v případě všech ostatních pověřovacích dohod, smluv, grantových dohod a rozhodnutí o udělení grantu.
2. Příslušná schvalující osoba může stavit platební lhůtu, pokud:
a)
příslušná částka není splatná nebo
b)
nebyly předloženy požadované podklady.
Pokud příslušná schvalující osoba obdrží informace, které zpochybňují způsobilost výdajů uvedených v žádosti o platbu, může stavit platební lhůtu za účelem ověření, včetně prostřednictvím kontrol na místě, že výdaje jsou skutečně způsobilé.
3. Dotčení věřitelé musí být o důvodech stavení lhůty písemně informováni.
4. Přesáhne-li doba stavení lhůty dva měsíce, může věřitel požádat příslušnou schvalující osobu, aby rozhodla o dalším trvání stavení lhůty.
5. Po uplynutí lhůt stanovených v odstavci 1 má věřitel jiný než členský stát nárok na vyplacení úroku.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se platebních lhůt a stanovení podmínek, za kterých mohou věřitelé přijímající zpožděnou platbu obdržet z rozpočtové položky, ze které byl zaplacen hlavní výdaj, úroky z prodlení.
KAPITOLA 7
Systémy informačních technologií a elektronická správa
Článek 93
Elektronické řízení operací
1. Jsou-li příjmové a výdajové operace řízeny počítačovými systémy, mohou být dokumenty podepisovány digitálně nebo elektronicky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se elektronického řízení operací.
Článek 94
Předávání dokumentů
S předchozím souhlasem dotčených orgánů a členských států může být předání dokumentů mezi nimi provedeno elektronickou cestou.
Článek 95
Elektronická správa (e-Government)
1. V případě sdíleného řízení probíhá veškerá oficiální výměna informací mezi členskými státy a Komisí prostředky uvedenými v odvětvových pravidlech. Tato pravidla zajistí interoperabilitu shromážděných či obdržených údajů předávaných v rámci správy rozpočtu.
2. Orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 208 pro elektronickou výměnu informací s třetími osobami účastnícími se zadávacích řízení a řízení o udělení grantu vypracují a uplatňují jednotné standardy. Zejména pak, nakolik je to možné, navrhnou a uplatňují řešení pro předkládání, uchovávání a zpracování údajů poskytnutých v rámci řízení o udělení grantu a zadávacích řízení a za tímto účelem vytvoří pro potenciální žadatele, zájemce a uchazeče jediný „prostor pro výměnu elektronických údajů“.
3. Komise podává Evropskému parlamentu a Radě pravidelné informace o pokroku dosaženém při uplatňování elektronické veřejné správy.
KAPITOLA 8
Zásady správy
Článek 96
Řádná správa
1. Příslušná schvalující osoba bez odkladu vyhlásí nutnost poskytnout průkazné materiály nebo doklady, jejich formu a tam, kde je to vhodné, předpokládaný harmonogram pro dokončení zadávacího řízení.
2. Pokud žadatel nebo uchazeč v důsledku zjevné administrativní chyby opomene předložit průkazní materiály nebo poskytnout vyjádření, hodnotící výbor nebo případně příslušná schvalující osoba jej požádá, kromě řádně odůvodněných případů, aby poskytl chybějící informace či podal vysvětlení k podkladům. Tyto informace či vysvětlení nesmějí podstatně měnit návrh či podmínky nabídkového řízení.
Článek 97
Údaje o opravných prostředcích
Dotýká-li se procesní akt schvalující osoby nepříznivě práv žadatele nebo uchazeče, příjemce grantu nebo zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, musí obsahovat údaje o dostupných správních nebo soudních opravných prostředcích, kterými je možné tento akt napadnout.
Musí být uvedena zejména povaha opravných prostředků, orgán nebo orgány, jimž se podávají, a lhůty pro jejich uplatnění.
KAPITOLA 9
Interní auditor
Článek 98
Jmenování interního auditora
1. Každý orgán zřídí funkci interního auditora, která je vykonávána v souladu s příslušnými mezinárodními standardy. Interní auditor odpovídá orgánu, který jej jmenoval, za ověřování řádného fungování systémů a postupů při plnění rozpočtu. Interní auditor nesmí být ani schvalující osobou, ani účetním.
2. Pro účely interního auditu ESVČ podléhají vedoucí delegací Unie jako dále pověřené schvalující osoby podle čl. 56 odst. 2 ve věcech finančního řízení, kterým byli dále pověřeni, ověřovací pravomoci interního auditora Komise.
Interní auditor Komise jedná rovněž jako interní auditor ESVČ, pokud jde o plnění oddílu rozpočtu „ESVČ“, s výhradou článku 213.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jmenování interního auditora.
Článek 99
Pravomoci a povinnosti interního auditora
1. Interní auditor radí svému orgánu v otázkách rizik tím, že vydává nezávislá stanoviska ke kvalitě systémů řízení a kontroly a doporučení ke zlepšení podmínek provádění operací a k podpoře řádného finančního řízení.
Interní auditor odpovídá zejména:
a)
za posuzování vhodnosti a účelnosti vnitřních systémů řízení a za hodnocení práce útvarů při provádění politik, programů a akcí s ohledem na rizika s nimi spojená;
b)
za posuzování účinnosti a účelnosti systémů vnitřní kontroly a auditu použitelných na každou operaci plnění rozpočtu.
2. Interní auditor vykonává své úkoly ve vztahu ke všem činnostem a útvarům orgánu. Má úplný a neomezený přístup ke všem informacím potřebným k výkonu svých úkolů, v případě potřeby i na místě, a to i v členských státech a ve třetích zemích.
Interní auditor vezme na vědomí výroční zprávu schvalujících osob o činnosti i ostatní získané informace.
3. Interní auditor podává orgánu zprávu o svých zjištěních a doporučeních. Orgán zajistí provedení doporučení, která vyplývají z auditů. Interní auditor dále orgánu předkládá výroční zprávu o interním auditu, ve které je uveden počet a druh provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá s ohledem na tato doporučení.
4. Orgán zpřístupní kontaktní údaje interního auditora všem fyzickým či právnickým osobám zapojeným do výdajových operací, aby se na interního auditora mohly obracet důvěrně.
5. Každý orgán předává každoročně Evropskému parlamentu a Radě zprávu obsahující shrnutí počtu a druhu provedených interních auditů, učiněná doporučení a opatření přijatá na základě těchto doporučení.
6. Zprávy a zjištění interního auditora i zpráva orgánu jsou veřejně dostupné poté, co interní auditor schválí opatření přijatá k jejich provedení.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pravomocí a úkolů interního auditora.
Článek 100
Nezávislost interního auditora
1. Každý orgán stanoví zvláštní pravidla pro interního auditora tak, aby byla zajištěna plná nezávislost interního auditora při výkonu jeho povinností a jasně vymezena odpovědnost interního auditora.
Je-li interní auditor zaměstnancem, vykonává své výlučné auditorské funkce zcela nezávisle a jeho odpovědnost vymezují služební řád a akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto nařízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se nezávislosti a odpovědnosti interního auditora, včetně jeho práva podávat žaloby u Soudního dvora Evropské unie.
HLAVA V
ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Oddíl 1
Oblast působnosti a zásady zadávání
Článek 101
Definice veřejných zakázek
1. Veřejné zakázky jsou úplatné smlouvy uzavřené písemnou formou mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli ve smyslu článků 117 a 190, jejichž předmětem je dodání movitého nebo nemovitého majetku, provedení stavebních prací nebo poskytnutí služeb za cenu zaplacenou zcela nebo zčásti z rozpočtu.
Předmětem těchto zakázek mohou být:
a)
nemovitosti;
b)
dodávky;
c)
stavební práce;
d)
služby.
2. Rámcové smlouvy jsou smlouvy mezi jedním nebo více hospodářskými subjekty a jedním nebo více veřejnými zadavateli, jejichž účelem je stanovit podmínky, zejména s ohledem na ceny a případně na předpokládané množství, kterými se budou řídit veřejné zakázky zadávané během daného období. Vztahují se na ně ustanovení této hlavy o zadávacím řízení, včetně vyhlašování zadávacích řízení.
3. S výjimkou článků 106 až 109 se tato hlava nepoužije na granty ani na smlouvy o technické pomoci uzavřené s EIB nebo Evropským investičním fondem.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se definice a rozsahu veřejných zakázek, včetně rámcových smluv a zvláštních veřejných zakázek.
Článek 102
Zásady vztahující se na veřejné zakázky
1. Všechny veřejné zakázky financované zcela nebo zčásti z rozpočtu musí dodržovat zásady transparentnosti, proporcionality, rovného zacházení a zákazu diskriminace.
2. Všechny veřejné zakázky se zadávají formou co nejširší veřejné soutěže, s výjimkou případů, kdy se použije jednací řízení uvedené v čl. 104 odst. 1 prvním pododstavci písm. d).
Veřejní zadavatelé nesmějí rámcové smlouvy zneužívat ani je používat tak, aby jejich účelem nebo důsledkem bylo zabránění hospodářské soutěži anebo její omezení či narušení.
Oddíl 2
Uveřejňování veřejných zakázek
Článek 103
Uveřejňování veřejných zakázek
1. Veškeré veřejné zakázky, které překračují finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, veřejní zadavatelé uveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie.
Oznámení o zahájení zadávacího řízení se uveřejňují předem kromě případů uvedených v čl. 104 odst. 2 a kromě veřejných zakázek na služby, na něž se vztahuje příloha II B směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (17).
Od uveřejnění některých informací po udělení veřejné zakázky může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatňování práva, pokud by to bylo v rozporu s veřejným zájmem, pokud by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo pokud by to mohlo narušit korektní hospodářskou soutěž mezi nimi.
2. Veřejné zakázky, jejichž hodnota je nižší než finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, a veřejné zakázky na služby uvedené v příloze II B směrnice 2004/18/ES se vyhlašují vhodným způsobem.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na vyhlašování veřejných zakázek a oznámení o zahájení zadávacího řízení.
Oddíl 3
Zadávací řízení
Článek 104
Zadávací řízení
1. Zadávací řízení má některou z těchto forem:
a)
otevřené řízení;
b)
užší řízení;
c)
soutěž o návrh;
d)
jednací řízení;
e)
soutěžní dialog.
Mají-li o veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu zájem dva nebo více orgánů, výkonných agentur nebo subjektů uvedených v článcích 208 a 209 a je-li možné dosáhnout úspor z důvodu vyšší efektivity, vynasnaží se dotčení veřejní zadavatelé provést zadávací řízení na interinstitucionálním základě.
Je-li k provedení společné akce určitého orgánu a jednoho nebo více veřejných zadavatelů z členských států potřebné zadání veřejné zakázky nebo uzavření rámcové smlouvy, mohou tento orgán a tito veřejní zadavatelé provést zadávací řízení společně v určitých situacích, jež budou upřesněny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
Společného zadávání veřejných zakázek se mohou účastnit také státy ESVO a země kandidující na členství v Unii, pokud tuto možnost výslovně stanoví dvoustranná nebo vícestranná smlouva.
2. Pro veřejné zakázky, jejichž hodnota je vyšší než finanční limity stanovené v článku 118 nebo 190, je jednací řízení povoleno pouze v případech stanovených v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů zadávacích řízení, společného zadávání veřejných zakázek, veřejných zakázek nízké hodnoty a platby na základě faktur.
Článek 105
Obsah dokumentace k zadávacímu řízení
Dokumentace k zadávacímu řízení musí obsahovat úplný, jasný a přesný popis předmětu veřejné zakázky a uvádět kritéria pro vyloučení, výběr a zadání platná pro danou veřejnou zakázku.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se obsahu dokumentace k zadávacímu řízení, včetně možnosti a podmínek revize ceny a technických podmínek.
Článek 106
Kritéria pro vyloučení z účasti na zadávacím řízení
1. Z účasti na zadávacím řízení jsou vyloučeni zájemci nebo uchazeči:
a)
kteří jsou v úpadku nebo v likvidaci, kteří jsou předmětem soudní správy, kteří uzavřeli dohodu o vyrovnání se svými věřiteli, kteří pozastavili svou obchodní činnost, vůči kterým je vedeno v těchto věcech soudní řízení nebo kteří jsou v podobné situaci vyplývající z podobných řízení podle vnitrostátních právních předpisů;
b)
pokud oni sami nebo osoby oprávněné za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat, byli příslušným orgánem členského státu pravomocně odsouzeni pro trestný čin související s jejich podnikáním;
c)
kteří se dopustili vážného profesního pochybení, které může veřejný zadavatel prokázat jakýmikoli prostředky, včetně rozhodnutí EIB a mezinárodních organizací;
d)
kteří nesplnili povinnosti vztahující se k placení příspěvků na sociální zabezpečení nebo placení daní podle právních předpisů země, v níž jsou usazeni, nebo podle právních předpisů země veřejného zadavatele nebo země, ve které se má veřejná zakázka uskutečnit;
e)
pokud oni sami nebo jiné osoby oprávněné za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat, byli pravomocně odsouzeni za podvod, korupci, zločinné spolčení, praní peněz nebo za jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie;
f)
kterým je uložena správní sankce podle čl. 109 odst. 1.
První pododstavec písm. a) až d) se nepoužije na nákup dodávek za zvláště výhodných podmínek od dodavatele, který s konečnou platností ukončuje svou podnikatelskou činnost, nebo od správce konkursní podstaty či likvidátora, anebo v rámci soudního vyrovnání nebo obdobného postupu podle vnitrostátního práva.
První pododstavec písm. b) a e) se nepoužije v případě, že zájemci nebo uchazeči mohou prokázat, že vůči osobám oprávněným za ně jednat či je zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat a které byly odsouzeny, jak se uvádí v prvním pododstavci písm. b) nebo e), byla přijata náležitá opatření.
2. Pokud lze v případě jednacího řízení z technických či uměleckých důvodů nebo z důvodů souvisejících s ochranou výhradních práv zadat veřejnou zakázku pouze dotčenému hospodářskému subjektu, může orgán, je-li to nutné k zachování kontinuity jeho činnosti, rozhodnout o tom, že tento subjekt z důvodů uvedených v odst. 1 prvním pododstavci písm. a), c) a d) nevyloučí. V takových případech orgán své rozhodnutí řádně odůvodní.
3. Zájemci nebo uchazeči musí prokázat, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených v odstavci 1. Veřejný zadavatel však toto prokázání nemusí vyžadovat v případě veřejných zakázek velmi nízké hodnoty.
Za účelem správného uplatňování odstavce 1 zájemce nebo uchazeč na žádost veřejného zadavatele vždy:
a)
je-li právnickou osobou, poskytne informace o vlastnických poměrech právnické osoby nebo o jejím vedení a o tom, kdo ji ovládá a kdo má právo za ni jednat nebo ji zastupovat, a prokáže, že se nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1;
b)
pokud se předpokládá využití subdodavatele, prokáže, že se subdodavatel nenachází v žádné ze situací uvedených v odstavci 1.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se:
a)
kritérií pro vyloučení účasti v zadávacím řízení, včetně pravidel týkajících se protiprávního jednání vedoucího k vyloučení z tohoto řízení;
b)
důkazů postačujících k prokázání toho, že nenastala situace vedoucí k vyloučení;
c)
délky vyloučení. Toto vyloučení nepřesáhne deset let.
Článek 107
Kritéria pro vyloučení z probíhajícího zadávacího řízení
1. Veřejnou zakázku nelze udělit zájemcům nebo uchazečům, kteří při zadávacím řízení na ni:
a)
jsou ve střetu zájmů;
b)
neposkytli informace požadované veřejným zadavatelem jako podmínka pro účast na zadávacím řízení nebo poskytli tyto informace vědomě nesprávné;
c)
nacházejí se v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1, která je vylučuje z účasti na tomto zadávacím řízení.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro vyloučení z účasti v průběhu zadávacího řízení a důkazů postačujících k prokázání toho, že nenastala situace vedoucí k vyloučení. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 týkající se délky vyloučení.
Článek 108
Ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů
1. Komise zřídí a provozuje ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů. Ta obsahuje údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v článku 106 a v čl. 109 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a odst. 2 písm. a). Databáze je společná pro všechny orgány, výkonné agentury a subjekty uvedené v článku 208. Evropský parlament a Rada jsou každoročně informovány o počtu nových případů a o celkovém počtu případů zaznamenaných do databáze.
2. Orgány členských států a třetích zemí a subjekty jiné než uvedené v odstavci 1, které se účastní plnění rozpočtu v souladu s články 58 a 61, sdělí příslušné schvalující osobě informace o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 prvním pododstavci písm. e), pokud činnost dotčeného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie. Tato schvalující osoba tyto informace přijme a požádá účetního, aby je vložil do databáze.
Orgány a subjekty uvedené v prvním pododstavci mají přístup k informacím uloženým v databázi a mohou je náležitým způsobem a na svou zodpovědnost zohlednit při zadávání veřejných zakázek souvisejících s plněním rozpočtu.
3. ECB, EIB a Evropský investiční fond mají přístup k informacím v databázi za účelem ochrany svých vlastních finančních prostředků a mohou je náležitým způsobem a na svou odpovědnost zohlednit při zadávání veřejných zakázek podle svých pravidel.
Sdělí Komisi údaje o zájemcích a uchazečích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v čl. 106 odst. 1 prvním pododstavci písm. e), pokud činnost dotčeného subjektu vedla k poškození finančních zájmů Unie.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů, včetně standardních postupů a technických podmínek pro provoz této databáze.
5. Orgánům třetích zemí lze přístup povolit pouze tehdy, pokud jsou splněna pravidla stanovená v článku 9 nařízení (ES) č. 45/2001, a po posouzení každého jednotlivého případu.
Článek 109
Správní a finanční sankce
1. Veřejný zadavatel může uložit správní nebo finanční sankce:
a)
zhotovitelům, dodavatelům a poskytovatelům, zájemcům nebo uchazečům v případech uvedených v čl. 107 odst. 1 písm. b);
b)
zhotovitelům, dodavatelům nebo poskytovatelům, u nichž bylo zjištěno závažné porušení povinností vyplývajících z veřejných zakázek financovaných z rozpočtu.
Ve všech případech však dá veřejný zadavatel dotčené osobě nejprve možnost se vyjádřit.
2. Sankce uvedené v odstavci 1 musí být úměrné významu veřejné zakázky a závažnosti pochybení a mohou spočívat:
a)
ve vyloučení dotčeného zájemce, uchazeče, zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele z veřejných zakázek a grantů financovaných z rozpočtu na dobu nejvýše deseti let nebo
b)
v zaplacení finanční sankce nepřevyšující hodnotu dotčené veřejné zakázky zájemcem, uchazečem, zhotovitelem, dodavatelem nebo poskytovatelem.
3. V zájmu posílení ochrany finančních zájmů Unie mohou orgány v souladu se zásadou proporcionality rozhodnout, že uveřejní svá rozhodnutí o uložení správní či finanční sankce podle odstavce 1, byl-li postup stanovený v odstavci 1 řádně dodržen.
V rozhodnutí uveřejnit rozhodnutí o uložení správních či finančních sankcí uvedené v prvním pododstavci se zohlední zejména závažnost pochybení včetně jeho dopadu na finanční zájmy Unie a její pověst, doba, která uplynula od okamžiku, kdy k pochybení došlo, doba trvání a opakování pochybení, úmysl nebo stupeň nedbalosti dotčeného subjektu a opatření, která subjekt přijal k nápravě situace.
Rozhodnutí o uveřejnění tvoří součást rozhodnutí o uložení správní či finanční sankce, přičemž se výslovně stanoví, že rozhodnutí o uložení sankce či jeho shrnutí bude uveřejněno na internetových stránkách orgánu.
Aby bylo dosaženo odrazujícího účinku, musí uveřejněné shrnutí obsahovat jméno osoby odpovědné za pochybení, stručný popis pochybení, daný program, dobu trvání případného vyloučení ze zadávání veřejných zakázek a výši případné finanční sankce.
Rozhodnutí se uveřejní poté, co vůči němu byly vyčerpány všechny opravné prostředky, nebo poté, co uplyne lhůta pro podání opravných prostředků, přičemž uveřejněné rozhodnutí zůstává na internetových stránkách až do konce doby vyloučení ze zadávání veřejných zakázek nebo po dobu šesti měsíců od zaplacení finanční sankce, pokud tato sankce byla přijata jako jediné opatření.
Pokud se rozhodnutí o uveřejnění týká fyzických osob, přijímá se s náležitým ohledem na právo na soukromí, přičemž je nutné dodržet práva stanovená nařízením (ES) č. 45/2001.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se různých správních a finančních sankcí vůči uchazečům či zájemcům, kteří uvedli nesprávné informace, dopustili se závažného pochybení, způsobili nesrovnalosti či podvody nebo závažným způsobem porušili smluvní povinnosti.
Článek 110
Kritéria pro zadávání veřejných zakázek
1. Veřejné zakázky se zadávají na základě kritérií pro jejich zadávání vztahujících se k obsahu nabídek poté, co byla v souladu s kritérii pro výběr, která jsou stanovena v dokumentaci k zadávacímu řízení, prověřena způsobilost hospodářských subjektů, které nejsou vyloučeny podle článků 106 a 107 a podle čl. 109 odst. 2 písm. a).
2. Veřejná zakázka se zadává automatickým výběrem nabídky nebo přijetím nabídky, která je ekonomicky nejvýhodnější.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro výběr uchazeče a kritérií pro zadávání veřejných zakázek. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí dokumenty, jež dokládají hospodářskou, finanční, technickou a odbornou způsobilost, a kterými stanoví podrobná pravidla týkající se elektronických aukcí a neobvykle nízkých nabídek.
Článek 111
Podávání nabídek
1. Postupy pro podávání nabídek musí zajistit skutečnou soutěž a utajení obsahu nabídek až do jejich otevření, které musí proběhnout současně.
2. Komise zajistí vhodnými prostředky a za použití článku 95 přístup uchazečů k obsahu nabídek a k veškerým podkladům v elektronické podobě (elektronické zadávání veřejných zakázek).
Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při uplatňování tohoto ustanovení do 28. října 2014 a poté pravidelně ve stejných odstupech.
3. Je-li to považováno za vhodné a přiměřené, může veřejný zadavatel od uchazečů požadovat, aby předem složili jistotu jako záruku, že svou nabídku nestáhnou.
4. S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty podle čl. 104 odst. 3 je pro otevírání přihlášek nebo nabídek jmenována komise pro otevírání obálek. Každá nabídka nebo přihláška, o níž komise prohlásí, že nesplňuje stanovené podmínky, je odmítnuta.
5. Všechny žádosti o účast nebo nabídky, o kterých komise pro otevírání obálek prohlásí, že splňují stanovené podmínky, jsou na základě kritérií stanovených v dokumentaci k zadávacímu řízení vyhodnoceny s cílem navrhnout veřejnému zadavateli zadání veřejné zakázky nebo pokračovat elektronickou aukcí.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se podávání nabídek a stanovení lhůt pro obdržení nabídek a žádostí o účast, lhůt pro přístup k dokumentaci k zadávacímu řízení a lhůt v naléhavých případech. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví různé způsoby komunikace a podrobná pravidla týkající se možnosti složení jistoty, otevírání nabídek, žádostí o účast a výboru pro hodnocení nabídek a žádostí o účast.
Článek 112
Zásady rovného zacházení a transparentnosti
1. V průběhu zadávacího řízení je styk veřejného zadavatele se zájemci nebo uchazeči přípustný pouze za podmínek, které zajišťují transparentnost a rovné zacházení. Tento styk nesmí vést ani ke změně podmínek veřejné zakázky, ani ke změně podmínek původní nabídky.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zásad rovného zacházení a transparentnosti. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí přípustný styk mezi veřejným zadavatelem a uchazeči v průběhu zadávacího řízení, minimální požadavky na písemný záznam hodnocení a minimální obsah rozhodnutí přijatých veřejným zadavatelem.
Článek 113
Rozhodnutí o zadání veřejné zakázky
1. Schvalující osoba rozhodne v souladu s kritérii pro výběr a kritérii pro zadání veřejné zakázky předem stanovenými v dokumentaci k zadávacímu řízení a v souladu s pravidly o zadávání veřejných zakázek, komu bude veřejná zakázka zadána.
2. Veřejný zadavatel sdělí každému zájemci nebo uchazeči, jehož přihláška nebo nabídka byla odmítnuta, důvody odmítnutí a dobu trvání odkladné lhůty uvedené v čl. 118 odst. 2. Veřejný zadavatel každému uchazeči, který splňuje kritéria pro vyloučení a výběr a který o to písemně požádá, sdělí vlastnosti a relativní výhody přijaté nabídky a jméno uchazeče, kterému byla veřejná zakázka zadána.
Od sdělení některých informací však může být upuštěno, pokud by to bylo překážkou uplatňování práva, pokud by to bylo v rozporu s veřejným zájmem, pokud by to poškozovalo oprávněné obchodní zájmy veřejných nebo soukromých podniků nebo pokud by to mohlo narušit korektní hospodářskou soutěž mezi nimi.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozhodnutí o zadání veřejné zakázky a podpisu a uplatňování veřejné zakázky.
Článek 114
Zrušení zadávacího řízení
Veřejný zadavatel může až do podpisu smlouvy upustit od zadání veřejné zakázky nebo zrušit zadávací řízení, aniž by zájemci nebo uchazeči měli nárok na jakékoli odškodnění.
Takové rozhodnutí musí být odůvodněné a musí být zájemcům nebo uchazečům dáno na vědomí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zrušení zadávacího řízení.
Oddíl 4
Jistoty a nápravná opatření
Článek 115
Jistoty
S výjimkou veřejných zakázek nízké hodnoty může veřejný zadavatel v případě, že to považuje za vhodné a přiměřené, požadovat v jednotlivých případech a na základě analýzy rizik od zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele složení jistoty, aby:
a)
zajistil řádné splnění veřejné zakázky nebo
b)
omezil finanční rizika spojená s platbami předběžného financování.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jistot, které jsou po zhotovitelích, dodavatelích nebo poskytovatelích požadovány, včetně kritérií pro analýzu rizik.
Článek 116
Chyby, nesrovnalosti a podvody v zadávacím řízení
1. Pokud se ukáže, že v zadávacím řízení došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, přeruší veřejný zadavatel toto řízení a může přijmout jakákoli nezbytná opatření, včetně zrušení řízení.
Pokud se po udělení veřejné zakázky ukáže, že v zadávacím řízení nebo při provádění zakázky došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, může veřejný zadavatel v závislosti na stadiu řízení upustit od zadání veřejné zakázky nebo pozastavit její uplatňování, nebo je-li to vhodné, veřejnou zakázku vypovědět.
Jestliže lze tyto chyby, nesrovnalosti nebo podvody přičíst zhotoviteli, dodavateli či poskytovateli, může veřejný zadavatel rovněž odmítnout uskutečnit platby, získat zpět již vyplacené částky nebo vypovědět všechny smlouvy uzavřené s tímto zhotovitelem, dodavatelem či poskytovatelem v rozsahu odpovídajícím závažnosti chyb, nesrovnalostí nebo podvodu.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pozastavení uplatňování veřejné zakázky v případě chyb, nesrovnalostí a podvodů.
KAPITOLA 2
Ustanovení použitelná pro veřejné zakázky zadávané orgány na vlastní účet
Článek 117
Veřejný zadavatel
1. Orgány se považují za veřejného zadavatele v případech veřejných zakázek, které zadávají na vlastní účet. V souladu s článkem 65 provedou pověření potřebná k vykonávání funkce veřejného zadavatele.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování funkcí veřejného zadavatele, včetně stanovení příslušných úrovní pro výpočet finančních limitů.
Článek 118
Finanční limity
1. S výhradou části druhé hlavy IV stanovuje směrnice 2004/18/ES finanční limity, které určují:
a)
způsoby uveřejnění uvedené v článku 103;
b)
výběr z řízení uvedených v čl. 104 odst. 1;
c)
odpovídající lhůty.
2. S výhradou výjimek a podmínek, které mají být uvedeny v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení, nesmí veřejný zadavatel v případě veřejných zakázek, na něž se vztahuje směrnice 2004/18/ES, podepsat veřejnou zakázku nebo rámcovou smlouvu s úspěšným uchazečem, dokud neuplyne odkladná lhůta.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních limitů, samostatných zakázek a zakázek sestávajících z dílčích plnění, odhadů hodnoty určitých zakázek a odkladné lhůty před podpisem smlouvy.
Článek 119
Pravidla účasti na zadávacím řízení
1. Zadávacího řízení se může za stejných podmínek účastnit každá fyzická nebo právnická osoba, která spadá do oblasti působnosti Smluv, a každá fyzická nebo právnická osoba ze třetí země, která s Unií uzavřela zvláštní dohodu v oblasti veřejných zakázek, za podmínek stanovených v uvedené dohodě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se dokladů, jež je třeba poskytnout za účelem přístupu k veřejným zakázkám.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům vykonává pravomoci svěřené Komisi nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. prosince 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostech (18) při provádění inspekcí a kontrol na místě v členských státech a v souladu s platnými dohodami o spolupráci a vzájemné pomoci ve třetích zemích a v prostorách mezinárodních organizací.
Článek 120
Pravidla Světové obchodní organizace pro zadávání veřejných zakázek
V případech, ve kterých se použije Mnohostranná dohoda o vládních zakázkách uzavřená v rámci Světové obchodní organizace, se mohou veřejných zakázek účastnit také příslušníci států, které uvedenou dohodu ratifikovaly, za podmínek v ní stanovených.
HLAVA VI
GRANTY
KAPITOLA 1
Oblast působnosti a forma grantů
Článek 121
Oblast působnosti grantů
1. Granty jsou finanční příspěvky poskytované jako dary z rozpočtu na financování:
a)
akcí určených na podporu dosažení některého politického cíle Unie;
b)
fungování subjektu, který sleduje cíl, jenž je v obecném zájmu Unie nebo je součástí některé politiky Unie a podporuje ji (dále jen „granty na provozní náklady“).
Granty jsou předmětem buď písemné dohody, nebo rozhodnutí Komise oznámeného úspěšnému žadateli o grant.
Komise může zavést zabezpečené elektronické systémy pro výměnu informací s příjemci grantu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými podrobně určí oblast působnosti grantů a stanoví pravidla pro určení, zda se použijí grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se systému elektronické výměny informací, včetně podmínek, za nichž mají být dokumenty podané prostřednictvím těchto systémů, a to i dohody o udělení grantu, považovány za originální a podepsané, a včetně využívání rámcových partnerství.
2. Za granty ve smyslu této hlavy se nepovažují:
a)
výdaje na členy a zaměstnance orgánů a příspěvky na evropské školy;
b)
veřejné zakázky podle článku 101, podpory vyplacené jako makrofinanční pomoc a rozpočtová podpora;
c)
finanční nástroje ani podíly nebo kapitálová účast v mezinárodních finančních institucích, jako je Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBOR), nebo ve specializovaných subjektech Unie, jako je Evropský investiční fond;
d)
členské příspěvky, které Unie hradí organizacím, jichž je členem;
e)
výdaje uskutečněné v rámci sdíleného řízení a nepřímého řízení ve smyslu článků 58, 59 a 60, není-li ve finančních pravidlech týkajících se rozpočtu subjektů nebo osob pověřených podle čl. 58 odst. 1 písm. c) nebo v pověřovacích dohodách stanoveno jinak;
f)
příspěvky poskytnuté výkonným agenturám uvedeným v článku 62 na základě jejich zřizovacího aktu;
g)
výdaje na trhy s produkty rybolovu uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (19);
h)
platby cestovních výloh a denních diet osobám, které byly orgány pozvány nebo pověřeny určitými úkoly, a jakékoli jiné náhrady, které byly těmto osobám případně vyplaceny;
i)
ceny udělené za úspěchy v soutěžích, na něž se použije část první hlava VII.
3. Snížené úrokové sazby a subvence poplatků za jistoty se považují za granty, pokud nejsou spolu s finančními nástroji spojeny do jednoho opatření, jak je uvedeno v části první hlavě VIII.
Na tyto snížené sazby a subvence se vztahuje tato hlava, s výjimkou:
a)
zásady spolufinancování uvedené v čl. 125 odst. 3;
b)
zásady neziskovosti uvedené v čl. 125 odst. 4;
c)
hodnocení finančních možností žadatele podle čl. 132 odst. 1 u akcí, jejichž cílem je zvýšení finanční kapacity příjemce grantu nebo vytvoření příjmu.
4. Každý orgán může v řádně odůvodněných případech, kdy není vhodné provádět zadávací řízení, udělovat granty na komunikační činnosti.
Článek 122
Příjemci grantu
1. Pokud kritéria pro udělení grantu splňuje několik subjektů, jež spolu tvoří jeden subjekt, může se tento subjekt považovat za jediného příjemce grantu, a to i tehdy, je-li vytvořen zvlášť za účelem provedení akce, která má být z daného grantu financována.
2. Pro účely této hlavy se za subjekty přidružené k příjemci grantu považují tyto subjekty:
a)
subjekty, které tvoří příjemce grantu podle odstavce 1;
b)
subjekty, které splňují kritéria způsobilosti, kterých se netýkají situace uvedené v čl. 131 odst. 4 a které mají vztah k příjemci grantu, zejména právní nebo kapitálový, jenž se neomezuje na danou akci, ani nebyl vytvořen pouze za účelem jejího provedení.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými určí minimální obsah grantových dohod nebo rozhodnutí o udělení grantu, zejména pokud se grant uděluje několika subjektům, konkrétní povinnosti případného koordinátora a ostatních příjemců grantu, příslušný systém odpovědnosti a podmínky přidávání příjemců grantu na seznam a jejich vyškrtnutí ze seznamu.
Článek 123
Formy grantů
1. Granty mohou být uděleny v kterékoli z těchto forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 126;
b)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
paušální financování;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d).
2. Při určování vhodné formy grantu je třeba v co nejvyšší možné míře vzít v úvahu zájmy a účetní metody potenciálních příjemců grantu.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se různých forem grantů, včetně grantů nízké hodnoty.
Článek 124
Jednorázové částky, jednotkové náklady a paušální financování
1. Aniž jsou dotčena ustanovení základního právního aktu, schvaluje se využití jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování rozhodnutím Komise, které zajišťuje dodržování zásady rovného zacházení s příjemci grantu v rámci stejné kategorie akcí nebo pracovních programů.
V případech, kdy maximální částka grantu nepřesahuje částku grantu nízké hodnoty, může grant schválit příslušná schvalující osoba.
2. Ke schválení grantu je nutno předložit přinejmenším tyto podklady:
a)
zdůvodnění vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu podporovaných akcí nebo pracovních programů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedení nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování, přičemž se vyloučí náklady nezpůsobilé podle platných pravidel Unie;
c)
popis metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování a podmínky, na jejichž základě lze v rozumné míře zajistit, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a zabráněno dvojímu financování nákladů. Tyto metody musí být založeny na:
i)
statistických údajích nebo obdobných objektivních ukazatelích, nebo
ii)
na individuálním přístupu k příjemcům grantu na základě certifikovaných a auditem ověřitelných historických údajů o příjemci grantu nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Je-li schváleno využívání obvyklých postupů účtování nákladů příjemce grantu, může příslušná schvalující osoba posoudit soulad těchto postupů s podmínkami ex ante stanovenými v odstavci 2 nebo prostřednictvím vhodné strategie pro kontroly ex post.
Byl-li soulad obvyklých postupů účtování nákladů používaných příjemci grantu s podmínkami uvedenými v odstavci 2 zjištěn ex ante, není možné výši jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušálního financování, jež je stanovena uplatněním těchto postupů, zpochybnit kontrolami ex post.
Příslušná schvalující osoba může mít za to, že obvyklé postupy účtování nákladů příjemce grantu jsou v souladu s podmínkami uvedenými v odstavci 2, jestliže byly tyto postupy schváleny vnitrostátními orgány ve srovnatelných systémech financování.
4. Rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda může povolit nebo nařídit paušální financování nepřímých nákladů příjemce grantu do maximální výše 7 % celkových přímých způsobilých nákladů akce kromě případů, kdy příjemce grantu obdrží grant na provozní náklady financovaný z rozpočtu. Strop 7 % může být překročen na základě odůvodněného rozhodnutí Komise.
5. Vlastníci malých a středních podniků a jiné fyzické osoby, které nepobírají mzdu, mohou uplatnit způsobilé náklady na zaměstnance vzniklé při provádění akce nebo pracovního programu na základě jednotkových nákladů stanovených rozhodnutím Komise.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jednorázových částek, jednotkových nákladů a paušálního financování.
KAPITOLA 2
Zásady
Článek 125
Obecné zásady pro udělování grantů
1. Při udělování grantů musí být dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení.
2. Aniž je dotčen článek 130, nesmějí být granty kumulativní ani udělovány zpětně.
3. Granty musí zahrnovat spolufinancování, aniž jsou dotčena zvláštní pravidla stanovená v části druhé hlavě IV.
Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, jsou statut a financování politických stran na evropské úrovni stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 ze dne 4. listopadu 2003 o statutu a financování politických stran na evropské úrovni (20).
4. Účelem ani důsledkem grantů nesmí být dosažení zisku v rámci akce nebo pracovního programu příjemce grantu (dále jen „zásada neziskovosti“).
První pododstavec se nevztahuje na:
a)
akce, jejichž cílem je zvýšení finanční kapacity příjemce grantu, nebo akce, které vytvářejí příjem k zajištění svého trvání i po uplynutí doby financování ze zdrojů Unie stanoveného v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě;
b)
stipendia na studium, výzkum nebo odbornou přípravu vyplácená fyzickým osobám;
c)
další přímé podpory vyplácené nejpotřebnějším fyzickým osobám, například nezaměstnaným a uprchlíkům;
d)
granty založené na paušálních sazbách, jednorázových částkách nebo na jednotkových nákladech, pokud jsou tyto sazby, částky a náklady v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 124 odst. 2;
e)
granty nízké hodnoty.
Pokud dochází k tvorbě zisku, je Komise oprávněna požadovat podíl na zisku odpovídající příspěvku Unie na způsobilé náklady, které příjemci grantu v souvislosti s prováděním akce nebo pracovního programu skutečně vznikly.
5. Pro účely této hlavy se zisk definuje jako přebytek příjmů nad způsobilými náklady příjemce grantu v době podání žádosti o výplatu zůstatku.
Příjmy uvedené v prvním pododstavci se omezují na příjem získaný při provádění akce nebo pracovního programu a na finanční prostředky, které dárci určili konkrétně na financování způsobilých nákladů.
V případě grantu na provozní náklady se pro účely ověření souladu se zásadou neziskovosti nepřihlíží k částkám vyčleněným na vytvoření rezerv.
6. Dosáhne-li politická strana na úrovni Unie na konci rozpočtového roku, na který obdržela grant na provozní náklady, přebytku příjmů nad výdaji, může být část tohoto přebytku až do výše 25 % celkových příjmů za daný rok přenesena odchylně od zásady neziskovosti stanovené v odstavci 4 do následujícího roku, pokud se použije před koncem prvního čtvrtletí tohoto následujícího roku.
Pro účely ověření souladu se zásadou neziskovosti se nezapočítávají vlastní zdroje, zejména dary a členské poplatky, získané během roční činnosti politické strany na úrovni Unie, které převyšují 15 % způsobilých nákladů, jež má nést příjemce grantu.
Druhý pododstavec se nepoužije, pokud finanční rezervy politické strany na úrovni Unie překročí 100 % průměrných ročních příjmů této politické strany.
7. Bez výzvy k podávání návrhů lze granty udělovat EIB nebo Evropskému investičnímu fondu na akce technické pomoci. V těchto případech se nepoužijí čl. 131 odst. 2 až 5 a čl. 132 odst. 1.
8. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, které doplňují obecné zásady platné pro granty, včetně zásady neziskovosti a zásady spolufinancování. Komisi je dále svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými definuje technickou pomoc.
Článek 126
Způsobilé náklady
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů.
Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce grantu, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
vznikly v průběhu trvání akce nebo pracovního programu, s výjimkou nákladů souvisejících se závěrečnými zprávami a osvědčeními o auditu;
b)
jsou uvedeny v celkovém odhadovaném rozpočtu akce nebo pracovního programu;
c)
jsou nezbytné k provedení akce nebo pracovního programu, který je předmětem grantu;
d)
lze je identifikovat a ověřit, zejména tím, že jsou zaznamenány v účetních záznamech příjemce grantu a stanoveny v souladu s platnými účetními standardy země, ve které je příjemce grantu usazen, a v souladu s běžnou praxí účtování nákladů příjemce grantu;
e)
splňují požadavky platných daňových a sociálních právních předpisů;
f)
jsou přiměřené, odůvodněné a splňují zásadu řádného finančního řízení, zejména pokud jde o hospodárnost a účelnost.
3. Ve výzvách k podávání návrhů se stanoví kategorie nákladů považovaných za způsobilé pro financování Unií.
Aniž je dotčen základní právní akt a vedle odstavce 2, jsou níže uvedené kategorie nákladů způsobilé, pokud je za způsobilé prohlásí příslušná schvalující osoba v rámci výzvy k podávání návrhů:
a)
náklady vzniklé na základě jistoty, kterou příjemce grantu složil pro účely předběžného financování, pokud ji příslušná schvalující osoba požaduje v souladu s čl. 134 odst. 1;
b)
náklady spojené s externími audity, pokud je příslušná schvalující osoba požaduje na podporu žádostí o platbu;
c)
daň z přidané hodnoty (DPH), která není v rámci platných právních předpisů členských států týkajících se DPH vratná a kterou zaplatil příjemce grantu, jenž není osobou nepovinnou k dani podle čl. 13 odst. 1 prvního pododstavce směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (21);
d)
amortizační náklady, pokud příjemci grantu skutečně vznikly;
e)
mzdové náklady vnitrostátních správních orgánů, pokud jsou spojeny s náklady na činnost, kterou by příslušný orgán veřejné moci nevykonával, kdyby se dotčený projekt neprováděl.
4. Příslušná schvalující osoba může v rámci výzvy k podávání návrhů schválit jako způsobilé náklady vzniklé subjektům přidruženým k příjemci grantu popsané v článku 122. V tomto případě musí být splněny všechny tyto podmínky:
a)
dotčené subjekty jsou uvedeny v grantové dohodě nebo rozhodnutí o udělení grantu;
b)
dotčené subjekty se řídí předpisy platnými pro příjemce grantu v rámci grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu, pokud jde o způsobilost nákladů a právo Komise, Evropského úřadu pro boj proti podvodům a Účetního dvora provádět kontroly a audit.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví další specifikaci způsobilých nákladů.
Článek 127
Spolufinancování ve formě věcného plnění
1. Pro účel výpočtu zisku z grantu se spolufinancování ve formě věcného plnění nezohledňuje.
2. Příslušná schvalující osoba může v případě, že je to nezbytné či vhodné, spolufinancování ve formě věcného plnění přijmout. Je-li spolufinancování ve formě věcného plnění nabízeno k podpoře grantů nízké hodnoty a příslušná schvalující osoba se ho rozhodne odmítnout, zdůvodní, proč toto spolufinancování není nezbytné nebo vhodné.
Hodnota těchto příspěvků nesmí překročit:
a)
buď náklady, které třetím osobám skutečně vznikly a které jsou řádně doloženy účetními doklady;
b)
anebo v případě neexistence takových dokladů náklady, které odpovídají obvyklým nákladům na dotčeném trhu.
Příspěvky ve formě věcného plnění jsou v odhadu rozpočtu vedeny samostatně, aby odrážely celkovou výši zdrojů přidělených na danou akci. Jejich jednotková hodnota je ohodnocena v prozatímním rozpočtu a dále se nemění.
Příspěvky ve formě věcného plnění musí být v souladu s vnitrostátními daňovými předpisy a předpisy týkajícími se sociálního zabezpečení.
Článek 128
Transparentnost
1. Granty musí být předmětem pracovního programu, který se před prováděním zveřejní.
Tento pracovní program se provádí uveřejněním výzvy k podávání návrhů, s výjimkou řádně odůvodněných naléhavých výjimečných případů, případů, kdy to není možné z důvodu vlastností příjemce grantu nebo dané akce, anebo případů, kdy je příjemce grantu označen v základním právním aktu.
První pododstavec se nepoužije v případě pomoci pro řešení krizí, operací civilní ochrany nebo operací humanitární pomoci.
2. Ve výzvách k podávání návrhů se uvede plánované datum, do kterého musí být všichni žadatelé informováni o výsledku posouzení jejich žádosti, a orientační datum podpisu grantových dohod nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu.
Uvedená data se stanovují na základě těchto dob:
a)
pro informování všech žadatelů o výsledku posouzení jejich žádosti: nejdéle šest měsíců od uplynutí lhůty pro podání úplných návrhů;
b)
pro podpis grantových dohod se žadateli nebo oznámení rozhodnutí o udělení grantu: nejdéle tři měsíce ode dne, kdy byli žadatelé informováni, že byli úspěšní.
Tyto doby lze upravit tak, aby se přihlédlo k době nutné ke splnění zvláštních postupů, které mohou být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (22) požadovány v základním právním aktu, přičemž ve výjimečných, řádně odůvodněných případech mohou být překročeny, zejména pokud se jedná o složité akce s velkým počtem žadatelů nebo dojde-li k průtahům přičitatelných žadatelům.
Pověřená schvalující osoba ve své výroční zprávě o činnosti informuje o průměrné době pro informování žadatelů, pro podpis grantových dohod nebo pro oznámení rozhodnutí o udělení grantu. Jsou-li doby uvedené v druhém pododstavci překročeny, uvede pověřená schvalující osoba důvody tohoto překročení, a pokud toto překročení není řádně odůvodněno v souladu s třetím pododstavcem, navrhne nápravná opatření.
3. Všechny granty udělené v průběhu rozpočtového roku se každoročně zveřejňují v souladu s čl. 35 odst. 2 a 3.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se požadavků na pracovní program, obsahu výzev k podávání návrhů, výjimek z výzev k předkládání návrhů, informací pro žadatele a následného uveřejňování.
Článek 129
Zákaz kumulace
1. Na každou akci může být určitému příjemci grantu udělen z rozpočtu pouze jeden grant, není-li v příslušných základních právních aktech stanoveno jinak.
Jednomu příjemci grantu může být za jeden rozpočtový rok z rozpočtu udělen pouze jeden grant na provozní náklady.
Žadatel neprodleně uvědomí schvalující osoby o veškerých vícenásobných žádostech a vícenásobných grantech týkajících se téže akce nebo téhož pracovního programu.
Za žádných okolností nesmějí být tytéž náklady financovány z rozpočtu dvakrát.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zákazu kumulace grantů.
Článek 130
Zákaz retroaktivity
1. Grant na již zahájené akce lze udělit pouze v případě, že žadatel může prokázat, že akce musela být zahájena ještě před podpisem grantové dohody nebo před oznámením rozhodnutí o udělení grantu.
V těchto případech nesmějí být způsobilé náklady vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant, pokud se nejedná o řádně odůvodněné výjimečné případy, které stanovuje základní právní akt, nebo pokud se nejedná o mimořádně naléhavou pomoc pro řešení krizí, operace civilní ochrany a operace humanitární pomoci nebo o situace, kdy hrozí bezprostřední riziko nebo u nichž hrozí, že přerostou v ozbrojený konflikt nebo že dojde k destabilizaci země, přičemž včasný zásah Unie by měl z hlediska předcházení konfliktu zásadní význam.
Udělení grantu se zpětným účinkem na již ukončenou akci je vyloučeno.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zákazu retroaktivity.
2. V případě grantů na provozní náklady musí být grantová dohoda podepsána nebo rozhodnutí o udělení grantu oznámeno do šesti měsíců po začátku rozpočtového roku příjemce grantu. Způsobilé náklady nesmějí být vynaloženy přede dnem podání žádosti o grant ani před začátkem rozpočtového roku příjemce grantu.
KAPITOLA 3
Řízení o udělení grantu
Článek 131
Žádosti o grant
1. Žádosti o grant se podávají písemně, případně v zabezpečené elektronické podobě.
Komise poskytne v případech, kdy to lze provést, možnost podat žádosti o grant prostřednictvím internetu.
2. Za způsobilé se považují žádosti o grant podané:
a)
právnickými osobami nebo
b)
fyzickými osobami, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem.
Pro účely prvního pododstavce písm. a) mohou být žádosti o grant způsobilé, pokud je podají subjekty bez právní subjektivity podle platného vnitrostátního práva, za předpokladu, že jejich zástupci mají způsobilost činit právní úkony jménem subjektu a ručí za ochranu finančních zájmů Unie stejným způsobem jako právnické osoby.
3. Žádost musí uvést právní postavení žadatele a prokázat jeho finanční a provozní způsobilost provést navrhovanou akci nebo pracovní program.
Za tímto účelem žadatel předloží čestné prohlášení a, s výjimkou žádosti o grant nízké hodnoty, veškeré podklady, které na základě posouzení rizik požaduje příslušná schvalující osoba. Požadované doklady se uvádějí ve výzvě k podávání návrhů.
Ověření finanční způsobilosti se nevztahuje na fyzické osoby, které obdržely stipendia, na nejpotřebnější fyzické osoby, které získávají přímou podporu, ani na veřejné subjekty nebo mezinárodní organizace. Příslušná schvalující osoba může na základě posouzení rizik upustit od požadavku na ověření provozní způsobilosti veřejných subjektů nebo mezinárodních organizací.
4. Na žadatele o grant se použije čl. 106 odst. 1 a články 107, 108 a 109. Žadatelé prokáží, že se nenacházejí v žádné ze situací uvedených ve zmíněných článcích. Příslušná schvalující osoba však toto prokázání nevyžaduje v těchto případech:
a)
u grantů nízké hodnoty;
b)
pokud bylo takové prokázání v poslední době předloženo v jiném řízení o udělení grantu.
5. Příslušná schvalující osoba může žadatelům uložit podle článku 109 účinné, přiměřené a odrazující správní a finanční sankce.
Tyto sankce mohou být uloženy též příjemcům grantu, kteří při podání žádosti nebo během provádění grantu neposkytli informace požadované příslušnou schvalující osobou nebo poskytli vědomě nesprávné informace.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se žádostí o grant, prokazování toho, že se žadatele netýkala situace zakládající vyloučení, žadatelů bez právní subjektivity, právnických osob tvořících jednoho žadatele, finančních a správních sankcí, kritérií způsobilosti a grantů nízké hodnoty.
Článek 132
Kritéria pro výběr a udělení grantu
1. Kritéria pro výběr oznámená předem ve výzvě k podávání návrhů umožní zhodnocení schopnosti žadatele dokončit navrhovanou akci nebo pracovní program.
2. Kritéria pro udělení grantu oznámená předem ve výzvě k podávání návrhů umožní zhodnocení kvality podaných návrhů z hlediska stanovených cílů a priorit.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se kritérií pro výběr a kritérií pro udělení grantu.
Článek 133
Hodnocení
1. Návrhy se hodnotí na základě předem oznámených kritérií pro výběr a kritérií pro udělení grantu s cílem zjistit, které návrhy lze financovat.
2. Na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 vypracuje příslušná schvalující osoba seznam příjemců grantu s uvedením schválených částek.
3. Příslušná schvalující osoba písemně vyrozumí žadatele o tom, jak bylo o jejich žádostech rozhodnuto. Jestliže požadovaný grant nebyl udělen, sdělí dotčený orgán důvody zamítnutí žádosti, zejména s ohledem na kritéria pro výběr a kritéria pro udělení grantu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se hodnocení a udílení grantů a poskytování informací žadatelům.
KAPITOLA 4
Platby a kontrola
Článek 134
Jistota pro účely předběžného financování
1. Příslušná schvalující osoba může, pokud to považuje za vhodné a přiměřené, v jednotlivých případech a na základě analýzy rizik požadovat od příjemce grantu složení jistoty předem, aby se omezila finanční rizika spojená s poskytnutím předběžného financování.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se u grantů nízké hodnoty složení jistoty nevyžaduje.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se jistoty pro účely předběžného financování.
Článek 135
Vyplácení grantů a kontroly
1. Konečná výše grantu se stanoví až poté, co příslušná pověřená schvalující osoba schválí závěrečné zprávy a účty, aniž jsou dotčeny následné kontroly provedené dotčeným orgánem, které je nutno uskutečnit včas.
2. Pokud se ukáže, že v řízení o udělení grantu došlo k závažným chybám, nesrovnalostem nebo podvodům, přeruší příslušná schvalující osoba toto řízení a může přijmout jakákoli nezbytná opatření, včetně zrušení dotyčného řízení. Na případy podezření z podvodu ihned upozorní Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Pokud se po udělení grantu ukáže, že v řízení o udělení grantu nebo při provádění grantu došlo k závažným chybám, nesrovnalostem, podvodům nebo porušení povinnosti, může příslušná schvalující osoba, v závislosti na stadiu řízení a pod podmínkou, že žadateli nebo příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit:
a)
odmítnout podepsat grantovou dohodu nebo oznámit rozhodnutí o udělení grantu;
b)
pozastavit provádění grantu; nebo
c)
je-li to vhodné, vypovědět grantovou dohodu nebo zrušit rozhodnutí o udělení grantu.
4. Jestliže lze tyto chyby, nesrovnalosti nebo podvody přičíst příjemci grantu nebo jestliže příjemce grantu porušil své povinnosti vyplývající z grantové dohody nebo z rozhodnutí o udělení grantu, může příslušná schvalující osoba rovněž snížit výši grantu nebo získat zpět neoprávněně vyplacené částky podle grantové dohody nebo rozhodnutí o udělení grantu, a to v rozsahu odpovídajícím závažnosti chyb, nesrovnalostí, podvodů nebo porušení povinností, pod podmínkou, že příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit.
5. Pokud kontroly či audity odhalí systémové nebo opakující se chyby, nesrovnalosti, podvody nebo porušení povinností, které lze přičíst příjemci grantu a které mají významný dopad na řadu grantů, jež mu byly uděleny za podobných podmínek, může příslušná schvalující osoba pozastavit provádění všech dotčených grantů, nebo je-li to vhodné, vypovědět dotčené grantové dohody s tímto příjemcem grantu nebo zrušit rozhodnutí o udělení grantu tomuto příjemci grantu, a to v závislosti na závažnosti chyb, nesrovnalostí či podvodů nebo porušení povinností, pod podmínkou, že příjemci grantu byla dána možnost se vyjádřit.
Příslušná schvalující osoba může rovněž po sporném řízení snížit výši grantů nebo získat zpět neoprávněně vyplacené částky, pokud jde o všechny granty, kterých se týkají systémové nebo opakující se chyby, nesrovnalosti, podvody nebo porušení povinností uvedené v prvním pododstavci, které lze podrobit auditu podle grantových dohod nebo rozhodnutí o udělení grantu.
6. Příslušná schvalující osoba určí, je-li to možné a účelné, o jakou částku by se granty měly snížit nebo jaká částka by měla být získána zpět, na základě nákladů, které byly v případě každého grantu neoprávněně uvedeny jako způsobilé, a to po přijetí přepracovaných finančních výkazů, které příjemce grantu předložil.
7. Není-li u každého příslušného grantu možné nebo účelné přesně zjistit výši nezpůsobilých nákladů, lze výši grantů, která má být snížena nebo získána zpět, stanovit extrapolací míry snížení grantů nebo míry získání prostředků vyplacených v rámci grantů zpět u těch grantů, u nichž byly zjištěny systémové nebo opakované chyby, nebo pokud nezpůsobilé náklady nemohou sloužit za základ stanovení částek, které mají být sníženy nebo získány zpět, lze tuto výši stanovit na základě paušální sazby s přihlédnutím k zásadě proporcionality. Příjemci grantu je dána možnost vyjádřit se k metodě extrapolace nebo paušální sazby, která má být použita, a navrhnout před snížením grantu nebo získáním neoprávněně vyplacených částek zpět řádně odůvodněný jiný způsob nebo jinou sazbu.
8. Komise zajistí rovné zacházení s příjemci grantu v rámci programu, zejména pokud je prováděn více příslušnými schvalujícími osobami.
Příjemci grantu jsou v souladu s článkem 97 informováni o možnostech napadnout rozhodnutí přijatá podle odstavců 3, 4, 5, 6 a 7 tohoto článku.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se vyplácení grantů a kontrol, včetně pravidel týkajících se podkladů a pozastavení a snížení grantů.
Článek 136
Uchovávání dokladů
1. Příjemci grantu uchovávají záznamy, podklady, statistické záznamy a jiné doklady týkající se grantu po dobu pěti let ode dne výplaty zůstatku a v případě grantů nízké hodnoty po dobu tří let.
2. Doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění projektu musí být uchovávány až do doby, kdy jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky vyřízeny.
KAPITOLA 5
Provádění
Článek 137
Smlouvy o provedení a finanční podpora třetím osobám
1. Pokud provedení akce nebo pracovního programu vyžaduje udělení finanční podpory třetím osobám, smí příjemce grantu tuto finanční podporu poskytnout, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
příslušná schvalující osoba před udělením grantu ověřila, zda příjemce grantu nabízí dostatečné záruky inkasa částek dlužných Komisi;
b)
podmínky pro její poskytnutí jsou přísně vymezeny v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě mezi příjemcem grantu a Komisí tak, aby příjemci grantu nebyl ponechán prostor pro volné uvážení;
c)
jedná se o malé částky, kromě případů, kdy je poskytnutí finanční podpory základním cílem akce.
2. Každé rozhodnutí o udělení grantu nebo grantová dohoda musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontrol týkajících se veškerých dokladů, budov a informací, včetně informací uložených na elektronických nosičích, u všech třetích osob, které obdržely finanční prostředky Unie.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se smluv o provedení a poskytování finanční podpory třetím osobám.
HLAVA VII
CENY
Článek 138
Obecná pravidla
1. Při udílení cen jsou dodržovány zásady transparentnosti a rovného zacházení a ceny podporují dosahování politických cílů Unie.
2. Za tímto účelem probíhá udílení cen v rámci pracovního programu, který se před provedením uveřejní. Pracovní program se provádí vyhlašováním soutěží.
Soutěže o ceny o jednotkové hodnotě nejméně 1 000 000 EUR lze uveřejnit, pouze pokud jsou uvedeny v prohlášeních či v jakémkoli jiném příslušném dokumentu uvedeném v čl. 38 odst. 3 písm. e).
V pravidlech soutěže jsou stanoveny alespoň podmínky účasti, včetně kritérií pro vyloučení ze soutěže uvedených v čl. 106 odst. 1 a článcích 107, 108 a 109, kritéria pro udělení ceny, její výše a podmínky jejího vyplacení.
Ceny se nesmějí udílet přímo bez uskutečnění soutěže a uveřejňují se každoročně v souladu s čl. 35 odst. 2 a 3.
3. Soutěžní příspěvky vyhodnocuje odborná komise na základě uveřejněných pravidel soutěže.
Ceny poté uděluje příslušná schvalující osoba na základě posouzení provedeného odbornou komisí, která se na základě posouzení kvality soutěžních příspěvků rozhodne, zda udělení ceny doporučí či nikoli.
4. Výše ceny nezávisí na nákladech, které vítězi vznikly.
5. Pokud provedení akce nebo pracovního programu vyžaduje, aby příjemce grantu Unie udělil ceny třetím osobám, smí příjemce grantu tyto ceny udělit, je-li minimální obsah pravidel soutěže ve smyslu odstavce 2 přísně vymezen v rozhodnutí o udělení grantu nebo v grantové dohodě mezi příjemcem grantu a Komisí tak, aby příjemci grantu nebyl ponechán prostor pro volné uvážení.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se cen, včetně časového plánu, pravidel soutěže, následného uveřejňování, vyhodnocování, poskytování informací a oznamování vítězů.
HLAVA VIII
FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 139
Oblast působnosti
1. Finanční nástroje se schvalují základním právním aktem.
Odchylně od prvního pododstavce lze finanční nástroje vytvořit v řádně odůvodněných případech i bez schválení základním právním aktem, pokud jsou do rozpočtu začleněny v souladu s čl. 49 odst. 1 písm. e).
2. Pokud se podpora Unie poskytuje prostřednictvím finančních nástrojů a je spolu s opatřeními, jež s finančními nástroji přímo souvisejí, spojena do jednoho opatření, které je namířeno na stejné konečné příjemce finančních prostředků, včetně technické pomoci, snížených úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky, vztahuje se tato hlava na všechny prvky daného opatření.
3. Pokud jsou v případě prvků, které nemají přímou souvislost s finančními nástroji, finanční nástroje spojeny s granty financovanými z rozpočtu v souladu s částí první hlavou VI, je nutné pro každý zdroj financování vést samostatné záznamy.
4. Komise může uplatňovat finanční nástroje v rámci přímého nebo nepřímého řízení, je-li tak stanoveno v základním právním aktu; v druhém případě svěří úkoly subjektům podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi).
Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) mohou při uplatňování finančních nástrojů dále v rámci své odpovědnosti využíváním finančních nástrojů částečně zčásti pověřit finanční zprostředkovatele, pokud zajistí, aby tito finanční zprostředkovatelé splňovali kritéria stanovená v čl. 140 odst. 1, 3 a 5. Finanční zprostředkovatelé se vybírají otevřenými, transparentními, přiměřenými a nediskriminačními postupy, v nichž je vyloučen střet zájmů.
Komise nese i nadále odpovědnost za zajištění souladu prováděcího rámce finančních nástrojů se zásadou řádného finančního řízení a přispívá k plnění obsahově a časově vymezených politických cílů, které lze hodnotit z hlediska výkonu a výsledků. Komise odpovídá za uplatňování finančních nástrojů, aniž je dotčena právní a smluvní odpovědnost pověřených subjektů v souladu s platným právem.
5. Jsou-li finanční nástroje uplatňovány v rámci sdíleného řízení s členskými státy, jsou pravidla pro tyto nástroje, včetně pravidel týkajících se příspěvků na finanční nástroje spravované přímo či nepřímo podle této hlavy, stanovena v nařízeních uvedených v článku 175.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních nástrojů, včetně výběru subjektů pověřených uplatňováním finančních nástrojů, obsahu pověřovacích dohod, nákladů řízení a poplatků za řízení, zvláštních pravidel pro svěřenské účty, přímého uplatňování finančních nástrojů a výběru řídících subjektů, finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců finančních prostředků.
Článek 140
Zásady a podmínky platné pro finanční nástroje
1. Finanční nástroje jsou používány v souladu se zásadami řádného finančního řízení, transparentnosti, proporcionality, zákazu diskriminace, rovného zacházení a subsidiarity a v souladu se svými cíli a s dobou trvání, kterou pro ně základní právní akt případně stanoví.
2. Finanční nástroje musí splňovat toto:
a)
řešení případů selhání trhu a nepříznivé investiční situace, jejichž rentabilita byla prokázána, ale které nemají zajištěno dostatečné financování z tržních zdrojů;
b)
doplňkovost: cílem finančních nástrojů není nahradit finanční nástroje členského státu, soukromé financování či jiné finanční zásahy Unie;
c)
nenarušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu a soulad s pravidly pro státní podpory;
d)
aktivace mimorozpočtových zdrojů: příspěvek Unie na finanční nástroj má za cíl aktivovat v souladu s předem vymezenými ukazateli celkovou investici převyšující příspěvek Unie;
e)
sladění zájmů: Komise při uplatňování finančních nástrojů zajistí, aby existoval společný zájem na dosažení politických cílů stanovených pro finanční nástroj, jenž může být podepřen opatřeními typu spoluinvestování, požadavků na sdílení rizik nebo finančních pobídek, a současně aby nedocházelo ke střetu zájmů s jinými činnostmi pověřeného subjektu;
f)
finanční nástroje se vytvářejí na základě hodnocení ex ante, včetně vyhodnocení možnosti opětovného využití dodatečných zdrojů uvedených v odst. 8 písm. f).
3. Rozpočtové výdaje související s určitým finančním nástrojem a finanční závazky Unie v žádném případě nesmějí přesáhnout výši příslušného rozpočtového závazku přijatého k tomuto účelu, čímž je vyloučen vznik podmíněných závazků pro rozpočet.
4. Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) a všichni finanční zprostředkovatelé, kteří byli vybráni, aby se podíleli na uskutečňování finančních operací v rámci finančního nástroje, musí splňovat příslušné normy a platné právní předpisy v oblasti předcházení praní peněz, boje proti terorismu a daňových podvodů. Za účelem uplatňování finančních nástrojů podle této hlavy nesmějí být subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) usazeny na územích, jejichž soudy při uplatňování mezinárodně uznávaných daňových standardů nespolupracují s Unií, ani udržovat obchodní styky se subjekty tam usazenými, a tyto požadavky jsou povinny začlenit do svých smluv s vybranými finančními zprostředkovateli.
5. Subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi), finanční zprostředkovatelé uvedení v odstavci 4 tohoto článku, kteří jsou zapojeni do správy finančních nástrojů Unie, a koneční příjemci pomoci Unie podle této hlavy poskytují Účetnímu dvoru v souladu s článkem 161 veškerou podporu a informace, které Účetní dvůr považuje za nezbytné k plnění svých úkolů.
Na pomoc Unie poskytovanou podle této hlavy se vztahují nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (23).
6. K dosažení specifických politických cílů sledovaných finančním nástrojem se používají částky odpovídající alespoň příspěvku Unie nebo jejich násobky, které nesmějí poskytovat nepatřičné výhody, zejména ve formě neoprávněné výplaty dividend nebo zisku třetím osobám.
Aniž jsou dotčena odvětvová pravidla pro sdílené řízení, zaznamenávají se příjmy, včetně dividend, kapitálového zisku, poplatků za poskytnutí záruk a úroků z půjček a z prostředků uložených na svěřenských účtech zaplacené Komisi nebo uhrazené na svěřenské účty, které byly otevřeny pro finanční nástroje a vztahují se k podpoře poskytované z rozpočtu v rámci finančního nástroje, do rozpočtu až po odečtení nákladů řízení a poplatků za řízení.
Není-li v základním právním aktu stanoveno jinak, představují roční splátky, včetně splátek kapitálu, uvolněných jistot a splátek jistin půjček zaplacené Komisi nebo uhrazené na svěřenské účty, které byly otevřeny pro finanční nástroje a vztahují se k podpoře poskytované z rozpočtu v rámci finančního nástroje, vnitřní účelově vázané příjmy podle článku 21, a aniž je dotčen odstavec 9 tohoto článku, používají se na stejný finanční nástroj po dobu nepřesahující dobu přidělení prostředků na závazky plus dva roky.
7. Platby na svěřenské účty provádí Komise na základě žádostí o provedení platby, které jsou řádně podloženy prognózami čerpání, s přihlédnutím k dostupným zůstatkům na svěřenských účtech a k potřebě vyhnout se nadměrně vysokým zůstatkům na těchto účtech. Jestliže zůstatky na svěřenských účtech postačují k tomu, aby pokryly smluvně stanovenou minimální rezervu na svěřenských účtech, prognózu čerpání na běžný rozpočtový rok a částky nezbytné k vyloučení vzniku podmíněných závazků ve vztahu k platebním závazkům v jiných měnách než v euru, další platba na svěřenské účty se neprovede. Prognózy čerpání se poskytují ročně, nebo je-li to vhodné, pololetně.
8. Komise podává Evropskému parlamentu a Radě každoročně zprávy o činnostech vztahujících se k finančním nástrojům. Zpráva pro každý podporovaný finanční nástroj uvádí:
a)
dotčený finanční nástroj a základní právní akt;
b)
popis finančního nástroje, prováděcí ujednání a přínos, který má příspěvek Unie;
c)
finanční instituce zapojené do používání finančního nástroje, včetně všech otázek týkajících se uplatňování odstavce 5;
d)
celkové rozpočtové závazky a platby z rozpočtu na každý finanční nástroj;
e)
výsledky použití finančního nástroje, včetně uskutečněných investic;
f)
hodnocení využívání veškerých částek, které byly podle odstavce 6 vráceny do nástroje jako vnitřní účelově vázané příjmy;
g)
zůstatek na svěřenském účtu;
h)
příjmy a splátky podle odstavce 6;
i)
hodnotu kapitálových investic oproti předchozím rokům;
j)
kumulované hodnoty znehodnocení aktiv kapitálových nástrojů nebo nástrojů pro sdílení rizik a uplatněných záruk pro záruční nástroje;
k)
cílovou a dosaženou aktivaci mimorozpočtových zdrojů;
l)
příspěvek k dosažení cílů dotčeného programu, měřený na základě zavedených ukazatelů, popřípadě včetně zeměpisné diverzifikace.
9. Jestliže se Evropský parlament a Rada domnívají, že finanční nástroj nesplnil účinně své cíle, mohou Komisi požádat, aby předložila návrh přepracovaného základního právního aktu s cílem tento nástroj zlikvidovat. V případě, že dojde k likvidaci finančního nástroje, veškeré nové splátky v jeho rámci podle odst. 6 třetího pododstavce se považují za obecný příjem.
10. Účel finančních nástrojů a jejich případná zvláštní právní forma a místo zákonné registrace se zveřejňují na internetových stránkách Komise.
11. V případě finančních nástrojů příslušná schvalující osoba zajistí, aby subjekty pověřené podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) předložily finanční výkaz vztahující se k období od 1. ledna do 31. prosince, který se řídi účetními pravidly uvedenými v článku 143 a mezinárodními účetními standardy pro veřejný sektor (IPSAS), a veškeré informace nezbytné k vypracování finančních výkazů v souladu s čl. 68 odst. 3 do 15. února následujícího roku. Příslušná schvalující osoba rovněž zajistí, aby uvedené subjekty předložily auditované finanční výkazy za finanční nástroje do 15. května následujícího roku.
12. Komise zajistí harmonizovanou správu finančních nástrojů, zejména v oblasti účetnictví, výkaznictví, monitorování a zvládání finančních rizik.
13. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se uplatňování finančních nástrojů, včetně podmínek jejich využívání, aktivace mimorozpočtových zdrojů, hodnocení ex ante, monitorování a zacházení s příspěvky z fondů uvedených v článku 175.
HLAVA IX
PŘEDKLÁDÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY A ÚČETNICTVÍ
KAPITOLA 1
Předložení účetní závěrky
Článek 141
Skladba účetní závěrky
Účetní závěrka zahrnuje:
a)
konsolidované finanční výkazy, které v konsolidované podobě uvádějí finanční údaje obsažené ve finančních výkazech orgánů financovaných z rozpočtu a v účetních závěrkách subjektů uvedených v článku 208 a ostatních subjektů, jejichž účetní závěrky musí být konsolidovány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143;
b)
souhrnné rozpočtové účty, které uvádějí informace z rozpočtových účtů orgánů.
Článek 142
Zpráva o rozpočtovém a finančním řízení
1. Každý orgán a subjekt uvedený v článku 141 vypracuje zprávu o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok.
Tuto zprávu předá Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. března následujícího rozpočtového roku.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 přinejmenším uvádí, jak v absolutních hodnotách, tak v procentním vyjádření, úroveň vynakládání prostředků a souhrnné informace o převodech prostředků mezi jednotlivými rozpočtovými body.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zprávy o rozpočtovém a finančním řízení.
Článek 143
Pravidla pro účetní závěrku
1. Účetní Komise přijme pravidla založená na mezinárodně uznávaných účetních standardech pro veřejný sektor. Od těchto standardů se může odchýlit, považuje-li to za nezbytné k zajištění věrného a poctivého obrazu aktiv a pasiv, nákladů, výnosů a peněžních toků. Jestliže se určité účetní pravidlo od uvedených standardů významně odchýlí, uvede se tato skutečnost spolu s odůvodněním v příloze k finančním výkazům.
2. Rozpočtové účty uvedené v článku 141 se řídí rozpočtovými zásadami stanovenými v tomto nařízení. Podávají věrný a poctivý obraz rozpočtových příjmových a výdajových operací.
Článek 144
Účetní zásady
1. Finanční výkazy uvedené v článku 141 musí podávat informace, včetně informací o účetních zásadách, způsobem zajišťujícím jejich relevanci, spolehlivost, srovnatelnost a srozumitelnost. Vypracovávají se v souladu s obecně uznávanými účetními zásadami obsaženými v účetních pravidlech uvedených v článku 143.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými vytvoří rámec pro plnění úkolů účetního podle tohoto článku a podle článků 145, 146, 148, 151, 154, 156 a 157.
Článek 145
Finanční výkazy
1. Finanční výkazy se předkládají v milionech eur a obsahují:
a)
rozvahu a výkaz o finanční výkonnosti, v nichž se uvádějí všechna aktiva a pasiva, finanční situace a hospodářský výsledek k 31. prosinci předchozího rozpočtového roku; jsou předkládány v souladu s účetními pravidly uvedenými v článku 143;
b)
výkaz peněžních toků, z něhož vyplývají částky vybrané a vyplacené během rozpočtového roku, a konečný stav pokladny;
c)
výkaz změn v čistých aktivech, který obsahuje přehled o změnách stavu rezerv v průběhu roku a souhrnné výsledky.
2. Příloha k finančním výkazům doplňuje a vysvětluje informace obsažené ve výkazech uvedených v odstavci 1 a poskytuje všechny doplňující informace stanovené mezinárodně uznávanou účetní praxí, pokud jsou tyto informace pro činnosti Unie relevantní.
Článek 146
Zprávy o plnění rozpočtu
1. Zprávy o plnění rozpočtu jsou předkládány v milionech eur. Sestávají ze:
a)
zpráv, které shrnují všechny rozpočtové příjmové a výdajové operace rozpočtového roku;
b)
přílohy, která doplňuje a vysvětluje informace uvedené ve zprávách.
2. Zprávy o plnění rozpočtu mají stejnou strukturu jako samotný rozpočet.
Článek 147
Předběžná účetní závěrka
1. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předávají účetnímu Komise a Účetnímu dvoru do 1. března následujícího rozpočtového roku své předběžné účetní závěrky.
2. Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předávají do 1. března následujícího roku účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
3. Účetní Komise konsoliduje tyto předběžné účetní závěrky s předběžnou účetní závěrkou Komise a do 31. března následujícího rozpočtového roku předá Účetnímu dvoru předběžnou účetní závěrku Komise a konsolidovanou předběžnou účetní závěrku Unie.
Článek 148
Schválení konečné konsolidované účetní závěrky
1. Účetní dvůr předloží do 1. června své připomínky k předběžným účetním závěrkám orgánů jiných než Komise a jednotlivých subjektů uvedených v článku 141 a do 15. června své připomínky k předběžné účetní závěrce Komise a konsolidované předběžné účetní závěrce Unie.
2. Orgány jiné než Komise a jednotlivé subjekty uvedené v článku 141 vypracují své konečné účetní závěrky a předají je účetnímu Komise, Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě do 1. července, aby mohla být vypracována konečná konsolidovaná účetní závěrka.
Účetní ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 předají do 1. července účetnímu Komise rovněž soubor výkazů ve standardizovaném formátu, jejž účetní Komise stanoví za účelem konsolidace.
3. Účetní každého orgánu a subjektu uvedeného v článku 141 předají Účetnímu dvoru současně se svou konečnou účetní závěrkou rovněž související prohlášení vedení k auditu; kopii tohoto prohlášení předají účetnímu Komise.
Ke konečné účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s platnými účetními zásadami, pravidly a metodami.
4. Účetní Komise vypracuje konečnou konsolidovanou účetní závěrku na základě informací předložených podle odstavce 2 tohoto článku orgány jinými než Komise a subjekty uvedenými v článku 141. Ke konečné konsolidované účetní závěrce se přikládá osvědčení, v němž účetní Komise prohlásí, že byla vypracována v souladu s touto hlavou a s účetními zásadami, pravidly a metodami uvedenými v příloze k finančním výkazům.
5. Komise konečnou konsolidovanou účetní závěrku a vlastní konečnou účetní závěrku schválí a předá Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru do 31. července.
Ke konečné konsolidované účetní závěrce se vydává prohlášení vedení k auditu, jež účetní Komise předá ve stejné lhůtě Účetnímu dvoru.
6. Konečná konsolidovaná účetní závěrka se spolu s prohlášením o věrohodnosti, které předkládá Účetní dvůr podle článku 287 Smlouvy o fungování EU a článku 160a Smlouvy o Euratomu, zveřejní do 15. listopadu v Úředním věstníku Evropské unie.
KAPITOLA 2
Informace o plnění rozpočtu
Článek 149
Zpráva o rozpočtových zárukách a rizicích
Vedle výkazů a zpráv uvedených v článcích 145 a 146 podává Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou ročně zprávu o rozpočtových zárukách uvedených v čl. 49 odst. 1 písm. d) a jim odpovídajících rizicích.
Tyto informace současně předává Účetnímu dvoru.
Článek 150
Informování o plnění rozpočtu
1. Vedle výkazů a zpráv uvedených v článcích 145 a 146 předává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě jednou měsíčně číselné údaje o plnění rozpočtu, shrnuté alespoň na úrovni kapitol, týkající se příjmů i výdajů vůči všem prostředkům.
Tyto číselné údaje obsahují také informace o využití přenesených prostředků.
Číselné údaje se předávají do deseti pracovních dní od konce každého měsíce.
2. Třikrát ročně, do třiceti pracovních dnů po 31. květnu, 31. srpnu a 31. prosinci, podává účetní Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o plnění rozpočtu v příjmech i ve výdajích rozdělených podle kapitol, článků a bodů.
Tyto zprávy obsahují rovněž informace o využití prostředků přenesených z předchozích rozpočtových roků.
3. Číselné údaje a zpráva o plnění rozpočtu se současně předávají Účetnímu dvoru a zveřejňují na internetových stránkách Komise.
4. Účetní předá Evropskému parlamentu a Radě do 15. září každého roku zprávu s informacemi o zjištěných stávajících rizicích, pozorovaných obecných tendencích, nových problémech v oblasti účetnictví, pokroku v účetnictví, včetně případů, na něž upozornil Účetní dvůr, a s informacemi o finančních prostředcích získaných zpět.
KAPITOLA 3
Účetnictví
Oddíl 1
Společná ustanovení
Článek 151
Účetní systém
1. Účetní systém orgánu slouží k organizaci rozpočtových a finančních informací tak, aby bylo možné, vkládat, třídit a zaznamenávat číselné údaje.
2. Účetní systém je tvořen obecnými a rozpočtovými účty. Tyto účty jsou vedeny v eurech a za kalendářní rok.
3. Pověřená schvalující osoba může rovněž vést analytické účty.
Článek 152
Společné požadavky týkající se účetního systému orgánů
Účetní Komise stanovuje v souladu s článkem 143 po konzultaci s účetními ostatních orgánů a subjektů uvedených v článku 141 účetní pravidla a harmonizovanou účtovou osnovu, které používají všechny orgány, úřady uvedené v části druhé hlavě V a všechny subjekty uvedené v článku 141.
Oddíl 2
Obecné účty
Článek 153
Obecné účty
Obecné účty zachycují v chronologickém pořadí s využitím metody podvojného zápisu všechny události a operace, které ovlivňují hospodářskou a finanční situaci a aktiva a pasiva orgánů a subjektů uvedených v článku 141.
Článek 154
Účetní zápisy v obecných účtech
1. Zůstatky účtů a pohyby na obecných účtech se zapisují do účetních knih.
2. Každý účetní zápis, včetně oprav v účetních záznamech, se provádí na základě účetních dokladů, na které odkazuje.
3. Účetní systém musí umožnit při kontrole bez potíží vyhledat všechny účetní zápisy.
Článek 155
Účetní opravy
Po uzavření rozpočtového roku až do dne předložení obecných účtů provádí účetní opravy, které, aniž by vyvolaly platby k tíži nebo inkasa ve prospěch uvedeného rozpočtového roku, jsou nezbytné pro věrný a poctivý obraz údajů v těchto účtech. Tyto opravy se řídí účetními pravidly uvedenými v článku 143.
Oddíl 3
Rozpočtové účty
Článek 156
Rozpočtové účetnictví
1. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat plnění rozpočtu.
2. Pro účely odstavce 1 zaznamenávají rozpočtové účty veškeré rozpočtové příjmové a výdajové operace stanovené v části první hlavě IV.
KAPITOLA 4
Inventární soupisy majetku
Článek 157
Inventární soupis
1. Každý orgán a subjekt uvedený v článku 141 vede v souladu se vzorem sestaveným účetním Komise soupisy množství a hodnot veškerého hmotného, nehmotného a finančního majetku Unie.
Každý orgán a subjekt podle článku 141 ověřuje, zda zápisy v inventárním soupisu odpovídají skutečnosti.
2. Prodej hmotného majetku Unie se vhodným způsobem vyhlašuje.
HLAVA X
EXTERNÍ AUDIT A ABSOLUTORIUM
KAPITOLA 1
Externí audit
Článek 158
Externí audit prováděný Účetním dvorem
Evropský parlament, Rada a Komise informují Účetní dvůr co nejdříve o všech svých rozhodnutích a pravidlech přijatých podle článků 13, 16, 21, 25, 26, 29 a 40.
Článek 159
Pravidla a postupy auditu
1. Účetní dvůr prověřuje legalitu a správnost všech příjmů a výdajů z hlediska Smluv, rozpočtu, tohoto nařízení, aktů v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení a všech dalších právních aktů přijatých na základě Smluv.
2. Při plnění svých úkolů má Účetní dvůr za podmínek stanovených v článku 161 právo nahlížet do všech dokumentů a informací o finančním řízení útvarů nebo subjektů ve vztahu k operacím financovaným nebo spolufinancovaným Unií. Je oprávněn vyslechnout každého úředníka, který odpovídá za výdajové nebo příjmové operace, a může využít všech kontrolních postupů vhodných pro výše uvedené útvary nebo subjekty. Audit v členských státech se uskutečňuje v součinnosti s vnitrostátními kontrolními orgány, nebo pokud tyto orgány nemají nezbytné pravomoci, s příslušnými vnitrostátními úřady. Účetní dvůr a vnitrostátní kontrolní orgány členských států spolupracují v duchu důvěry a při zachování své nezávislosti.
Účetní dvůr se může za účelem získání všech informací, které jsou nezbytné k plnění úkolů, jimiž byl pověřen Smlouvami nebo právními akty přijatými na jejich základě, účastnit na vlastní žádost kontrolních operací v rámci plnění rozpočtu prováděných kterýmkoli orgánem nebo jeho jménem.
Na žádost Účetního dvora zmocní každý orgán finanční instituce, u kterých jsou vedeny vklady Unie, k tomu, aby umožnily Účetnímu dvoru přesvědčit se o souladu vnějších údajů s účty.
3. Pro plnění svých úkolů oznamuje Účetní dvůr orgánům a úřadům, na které se toto nařízení vztahuje, jména svých zaměstnanců pověřených prováděním auditu u těchto orgánů a úřadů.
Článek 160
Kontroly cenných papírů a hotovosti
Účetní dvůr zajistí, aby byly veškeré cenné papíry a hotovost na vkladech nebo v pokladně zkontrolovány podle dokladů podepsaných vkladateli nebo podle úředních záznamů o držené hotovosti a cenných papírech. Tyto kontroly může provádět sám.
Článek 161
Právo Účetního dvora na přístup
1. Komise, ostatní orgány, subjekty, které spravují příjmy nebo výdaje jménem Unie, a příjemci finančních prostředků poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu a informace, které Účetní dvůr pokládá za nezbytné pro plnění svých úkolů. Poskytnou Účetnímu dvoru veškeré doklady, které se týkají zadávání a provádění veřejných zakázek financovaných z rozpočtu, a veškeré peněžní nebo materiálové účty, všechny účetní záznamy nebo podklady a rovněž související správní dokumenty, všechny dokumenty týkající se příjmů a výdajů, všechny inventární soupisy a všechna organizační schémata útvarů, které Účetní dvůr považuje za nezbytné pro kontrolu zprávy o plnění rozpočtu a výsledku hospodaření na základě záznamů nebo na místě, a pro stejný účel všechny dokumenty a údaje vytvořené nebo uložené elektronicky.
Orgány interního auditu a další útvary dotčených vnitrostátních správních orgánů poskytnou Účetnímu dvoru veškerou podporu, kterou Účetní dvůr pokládá za nezbytnou pro provádění svých úkolů.
2. Úředníci, u kterých provádí Účetní dvůr audit, předloží:
a)
své záznamy o pokladní hotovosti, jakékoli jiné hotovosti, cenných papírech a materiálech všeho druhu a podklady týkající se správy finančních prostředků, jíž jsou pověřeni, a rovněž veškeré účetní knihy, rejstříky a ostatní dokumenty, které se k nim vztahují;
b)
korespondenci a jakékoli jiné dokumenty požadované pro plné provedení auditu podle čl. 159 odst. 1.
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) smí požadovat pouze Účetní dvůr.
3. Účetní dvůr je oprávněn kontrolovat dokumenty týkající se příjmů a výdajů Unie, které se nacházejí v držení útvarů orgánů, a zejména útvarů příslušných rozhodovat o příjmech a výdajích, subjektů spravujících příjmy a výdaje jménem Unie a fyzických a právnických osob, které přijímají platby z rozpočtu.
4. Ověření legality a správnosti příjmů a výdajů a kontrola řádného finančního řízení zahrnuje též použití prostředků Unie subjekty mimo orgány, které tyto subjekty získaly formou příspěvků.
5. Vyplácení finančních prostředků Unie příjemcům mimo orgány je vázáno na písemný souhlas těchto příjemců, nebo v případě jejich nesouhlasu na písemný souhlas dodavatelů, zhotovitelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů s tím, že Účetní dvůr provede audit použití poskytnutých částek.
6. Komise poskytne Účetnímu dvoru na jeho žádost veškeré informace o výpůjčních a úvěrových operacích.
7. Použití integrovaných počítačových systémů nesmí omezit přístup Účetního dvora k podkladům.
Článek 162
Výroční zpráva Účetního dvora
1. Účetní dvůr předá Komisi a dotčeným orgánům do 30. června své připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve výroční zprávě. Tyto připomínky zůstávají důvěrné a jsou předmětem sporného řízení. Každý orgán podá svou odpověď Účetnímu dvoru do 15. října. Orgány jiné než Komise předávají své odpovědi současně Komisi.
2. Výroční zpráva obsahuje posouzení řádnosti finančního řízení.
3. Výroční zpráva obsahuje samostatný oddíl pro každý orgán. Účetní dvůr k ní může přiložit jakoukoli souhrnnou zprávu nebo obecné připomínky, které považuje za vhodné.
Účetní dvůr přijme veškerá nezbytná opatření, aby odpovědi orgánů na jeho připomínky byly zveřejněny vedle připomínek nebo za připomínkami, ke kterým se vztahují.
4. Účetní dvůr předá orgánům příslušným k udělení absolutoria a ostatním orgánům do 15. listopadu výroční zprávu doplněnou odpověďmi orgánů a zajistí její zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jakmile Účetní dvůr předá výroční zprávu, poskytne Komise neprodleně dotčeným členským státům informace obsažené ve zprávě, které se týkají správy finančních prostředků, za niž podle platných předpisů odpovídají.
Po obdržení těchto informací podají členské státy do 60 dní svou odpověď Komisi. Komise do 28. února předá souhrn těchto informací Účetnímu dvoru, Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 163
Zvláštní zprávy Účetního dvora
1. Účetní dvůr předloží dotčenému orgánu nebo subjektu veškeré připomínky, které by měly být podle jeho názoru obsaženy ve zvláštní zprávě. Tyto připomínky zůstávají důvěrné a jsou předmětem sporného řízení.
Dotčený orgán nebo subjekt uvědomí Účetní dvůr ve lhůtě dvou a půl měsíce předložení těchto připomínek o jakékoli odpovědi, kterou si přeje k těmto připomínkám učinit.
Účetní dvůr přijme konečné znění zvláštní zprávy během měsíce, který následuje po obdržení odpovědí od dotčených orgánů nebo subjektů.
Zvláštní zprávy spolu s odpověďmi dotčených orgánů nebo subjektů jsou neprodleně předány Evropskému parlamentu a Radě a každý z nich, případně ve spolupráci s Komisí, rozhodne o případných dalších krocích.
Účetní dvůr přijme nezbytná opatření, aby odpovědi dotčených orgánů nebo subjektů na jeho připomínky byly zveřejněny společně se zvláštní zprávou.
2. Stanoviska uvedená v čl. 287 odst. 4 druhém pododstavci Smlouvy o fungování EU, která se nevztahují k návrhům nebo předlohám v rámci legislativního konzultačního postupu, může Účetní dvůr zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. Účetní dvůr rozhodne o jejich zveřejnění po konzultaci s orgánem, který si stanovisko vyžádal nebo jejž se stanovisko týká. Ke zveřejněným stanoviskům jsou připojeny veškeré připomínky dotčených orgánů.
KAPITOLA 2
Absolutorium
Článek 164
Harmonogram postupu udělování absolutoria
1. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 Komisi absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
2. Nelze-li lhůtu stanovenou v odstavci 1 dodržet, sdělí Evropský parlament nebo Rada Komisi důvody odkladu.
3. Pokud Evropský parlament odloží rozhodnutí o udělení absolutoria, snaží se Komise co nejdříve přijmout opatření, která by odstranila nebo umožnila odstranit překážky bránící toto rozhodnutí přijmout.
Článek 165
Postup udělování absolutoria
1. Rozhodnutí o udělení absolutoria se týká účtů všech příjmů a výdajů Unie, z nich vyplývajícího zůstatku a aktiv a pasiv Unie uvedených v rozvaze.
2. Před udělením absolutoria Evropský parlament přezkoumá, poté co tak učiní Rada, závěrečný účet, rozvahu a hodnotící zprávu podle článku 318 Smlouvy o fungování EU. Současně přezkoumá výroční zprávu Účetního dvora, odpovědi kontrolovaných orgánů, všechny relevantní zvláštní zprávy Účetního dvora za uvedený rozpočtový rok a jeho prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací.
3. Komise předloží podle článku 319 Smlouvy o fungování EU a článku 106a Smlouvy o Euratomu Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro hladký průběh udílení absolutoria pro příslušný rozpočtový rok.
Článek 166
Následná opatření
1. V souladu s článkem 319 Smlouvy o fungování EU a článkem 106 Smlouvy o Euratomu učiní Komise a ostatní orgány všechna vhodná opatření, aby vyhověly připomínkám připojeným k rozhodnutí Evropského parlamentu o absolutoriu a poznámkám provázejícím doporučení o absolutoriu přijaté Radou.
2. Na žádost Evropského parlamentu nebo Rady podají orgány zprávu o opatřeních učiněných na základě těchto připomínek a poznámek, a zejména o pokynech daných všem útvarům, které odpovídají za plnění rozpočtu. Členské státy spolupracují s Komisí tak, že jí oznamují opatření učiněná na základě těchto připomínek, aby je Komise mohla zohlednit ve vlastní zprávě. Zprávy orgánů se zasílají rovněž Účetnímu dvoru.
Článek 167
Zvláštní ustanovení o Evropské službě pro vnější činnost
ESVČ podléhá postupům stanoveným v článku 319 Smlouvy o fungování EU a v článcích 164, 165 a 166 tohoto nařízení. ESVČ plně spolupracuje s orgány zapojenými do postupu udělování absolutoria a v případě potřeby poskytuje další nezbytné informace, a to i formou účasti na zasedáních příslušných subjektů.
ČÁST DRUHÁ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ ZÁRUČNÍ FOND
Článek 168
Zvláštní ustanovení o Evropském zemědělském záručním fondu
1. Části první a třetí se použijí na příjmy a výdaje orgánů a subjektů uvedených v předpisech týkajících se Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF), není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují podle pravidel stanovených v částech první a třetí.
Článek 169
Přidělování prostředků EZZF na závazky
1. Prostředky EZZF obsahují pro každý rozpočtový rok nerozlišené prostředky, s výjimkou výdajů na opatření podle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005, které jsou financovány rozlišenými prostředky.
2. Přenesené prostředky na platby, které nejsou využity na konci rozpočtového roku, se ruší.
3. Prostředky nepřidělené na závazky týkající se opatření uvedených v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1290/2005 mohou být přeneseny pouze do následujícího rozpočtového roku.
Celková výše přenášených prostředků nesmí v rámci limitu 2 % původních prostředků převýšit částku úprav přímých plateb podle článku 11 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanovují společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (24), provedených v předchozím rozpočtovém roce.
Přenesené prostředky lze vrátit pouze do rozpočtových položek, z nichž jsou financována opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1290/2005.
Přenesené prostředky lze použít pouze k dodatečným platbám konečným příjemcům finančních prostředků, jimž byla v předchozím rozpočtovém roce účetně upravena přímá podpora podle článku 11 nařízení (ES) č. 73/2009.
Komise přijme rozhodnutí o přenosu prostředků do 15. února roku, do kterého mají být prostředky přeneseny, a uvědomí o něm Evropský parlament a Radu.
Článek 170
Předběžné souhrnné závazky z prostředků EZZF
1. Komise proplácí výdaje EZOZF vynaložené členskými státy.
2. Rozhodnutí Komise o stanovení výše proplacení těchto výdajů zakládá předběžné souhrnné závazky, které nesmějí překročit celkovou výši prostředků zapsaných pro EZZF.
3. Výdaje na běžnou správu EZZF mohou být každoročně od 15. listopadu rozpočtového roku přiděleny předem na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit tři čtvrtiny součtu celkových odpovídajících prostředků pro rozpočtový rok. Smějí se vztahovat se pouze na výdaje, které rámcově stanoví základní právní akt.
Článek 171
Plán a časový rozvrh rozpočtových závazků EZZF
1. Výdaje uskutečněné orgány a subjekty uvedenými v předpisech týkajících se EZZF se do dvou měsíců po obdržení výkazů zaslaných členskými státy přidělují na závazky podle kapitol, článků a bodů. Je-li k tomu nutný převod prostředků do příslušných rozpočtových položek, lze tyto závazky přijímat i po uplynutí této dvouměsíční lhůty. Kromě případů, kdy členské státy ještě neprovedly platbu nebo kdy je způsobilost nejistá, zaznamenají se tyto částky ve stejné dvouměsíční lhůtě jako platby.
Závazky uvedené v prvním pododstavci se odečtou od předběžných souhrnných závazků uvedených v článku 170.
2. Předběžné souhrnné závazky přijaté v jednom rozpočtovém roce, ke kterým do 1. února následujícího rozpočtového roku nevznikl závazek v konkrétních položkách rozpočtové nomenklatury, se pro dotčený rozpočtový rok ruší.
3. Odstavce 1 a 2 se použijí s výhradou kontroly a schválení účetní závěrky.
Článek 172
Účtování výdajů EZZF
V rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtovávají do určitého rozpočtového roku na základě úhrad, jež provede Komise ve prospěch členských států do 31. prosince tohoto rozpočtového roku, za předpokladu, že účetní obdrží příslušný platební příkaz nejpozději 31. ledna následujícího rozpočtového roku.
Článek 173
Převod prostředků EZZF
1. Pokud Komise převádí prostředky podle čl. 26 odst. 1, přijme rozhodnutí do 31. ledna následujícího rozpočtového roku a uvědomí o něm Evropský parlament a Radu podle čl. 26 odst. 1.
2. V jiných případech, než které jsou uvedeny v odstavci 1, předloží Komise své návrhy na převody Evropskému parlamentu a Radě do 10. ledna následujícího rozpočtového roku.
Evropský parlament a Rada rozhodnou o těchto převodech postupem podle článku 27, avšak pro účely tohoto článku se použije lhůta v délce tří týdnů.
Článek 174
Účelově vázané příjmy EZZF
1. Účelově vázané příjmy podle této hlavy se v souladu s čl. 21 odst. 3 účelově váží podle původu příjmu.
2 Výsledek rozhodnutí podle článku 30 nařízení č. 1290/2005 se zapisuje do jediného článku.
HLAVA II
STRUKTURÁLNÍ FONDY, FOND SOUDRŽNOSTI, EVROPSKÝ RYBÁŘSKÝ FOND, EVROPSKÝ ZEMĚDĚLSKÝ FOND PRO ROZVOJ VENKOVA A FONDY PRO OBLAST SVOBODY, BEZPEČNOSTI A PRÁVA, KTERÉ JSOU SPRAVOVÁNY V RÁMCI SDÍLENÉHO ŘÍZENÍ
Článek 175
Zvláštní ustanovení
1. Části první a třetí se použijí na příjmy a výdaje orgánů a subjektů uvedených v nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (25), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (26), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu (27), v nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (28), v nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 ze dne 11. července 2006, kterým se zřizuje Fond soudržnosti (29) a v nařízení Rady (ES) č. 1198/2006 ze dne 27. července 2006 o Evropském rybářském fondu (30), jakož i fondů pro oblast svobody, bezpečnosti a práva, včetně fondů v rámci programu „Solidarita a řízení migračních toků“, které jsou spravovány v rámci sdíleného řízení podle článku 59 (dále jen „fondy“), není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Operace řízené přímo Komisí se uskutečňují podle pravidel stanovených v částech první a třetí.
Článek 176
Závaznost přidělení prostředků na závazky
Evropský parlament a Rada respektují přidělení prostředků na závazky, která vyplývají ze základních právních aktů v oblasti strukturálních opatření, rozvoje venkova a Evropského rybářského fondu.
Článek 177
Platby příspěvků, průběžné platby a vrácené částky
1. Platby finančních příspěvků z fondů uskutečňuje Komise v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175.
2. Lhůta pro průběžné platby Komise se stanoví v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175.
3. V souladu s nařízeními uvedenými v článku 175 nemá skutečnost, že platby předběžného financování na určité opatření byly zcela nebo zčásti vráceny, vliv na snížení příspěvku, který je z fondů na uvedené opatření poskytován.
Vrácené částky jsou vnitřním účelově vázaným příjmem podle čl. 21 odst. 3 písm. c).
Nakládání s částkami vrácenými členskými státy a jeho důsledky pro výši finančních příspěvků z fondů se řídí nařízeními uvedenými v článku 175.
4. Odchylně od článku 14 lze prostředky na závazky plynoucí z vrácených plateb předběžného financování, které jsou k dispozici k 31. prosinci, přenášet až do doby ukončení programu a využívat je podle potřeby za podmínky, že žádné jiné prostředky na závazky již nejsou k dispozici.
5. V rozpočtovém účetnictví se výdaje zaúčtovávají do určitého rozpočtového roku na základě úhrad, jež provede Komise ve prospěch členských států do 31. prosince daného rozpočtového roku, včetně výdajů zaúčtovaných do 31. ledna následujícího rozpočtového roku proti prostředkům na platby daným k dispozici v měsíci následujícím po převodech uvedených v článku 179.
Článek 178
Rušení prostředků přidělených na závazky
1. Prostředky přidělené na závazek v souladu s nařízeními uvedenými v článku 175 Komise automaticky zruší.
2. Takto zrušené prostředky mohou být znovu dány k dispozici v případě zjevného omylu, který lze připisovat pouze Komisi.
Za tímto účelem přezkoumá Komise zrušení prostředků učiněná během předchozího rozpočtového roku a rozhodne do 15. února běžného rozpočtového roku, zda je vzhledem k potřebám nutné dát odpovídající prostředky opětovně k dispozici.
Článek 179
Převod prostředků
1. S výjimkou Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova může Komise převádět operační výdaje uvedené v této hlavě z jedné hlavy rozpočtu do druhé za podmínky, že jsou dotčené prostředky použity pro stejný účel ve smyslu nařízení uvedených v článku 175 nebo že představují výdaje na technickou pomoc. Příslušná rozhodnutí Komise přijme do 31. ledna následujícího rozpočtového roku.
2. V jiných případech, než které jsou uvedeny v odstavci 1, může Komise své návrhy na převody prostředků na platby do fondů předložit Evropskému parlamentu a Radě do 10. ledna následujícího rozpočtového roku. Převod prostředků na platby lze provést z kteréhokoli rozpočtového bodu. Evropský parlament a Rada rozhodnou o těchto převodech postupem podle článku 27, avšak pro účely tohoto článku se použije lhůta v délce tří týdnů.
3. Jestliže Evropský parlament a Rada převod neschválí nebo jej schválí jen zčásti, zaúčtuje se odpovídající část výdajů uvedených v čl. 177 odst. 5 k tíži prostředků na platby následujícího rozpočtového roku.
Článek 180
Řízení, výběr projektů a audit
Řízení, výběr a audit projektů se řídí nařízeními uvedenými v článku 175.
HLAVA III
VÝZKUM
Článek 181
Prostředky na výzkum
1. Části první a třetí se použijí na prostředky na výzkum a technický rozvoj, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Tyto prostředky se zapisují buď do jedné z hlav rozpočtu, které se týkají oblasti politiky výzkumu spojené s „nepřímým výzkumem“ a „přímým výzkumem“, nebo do některé kapitoly týkající se výzkumných činností v jiné hlavě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se druhů operací spadajících pod výzkum.
2. S prostředky souvisejícími s příjmy z Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, který byl zřízen Protokolem č. 37 o finančních důsledcích uplynutí doby platnosti Smlouvy o ESUO a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel, připojeným ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, se zachází jako s účelově vázanými příjmy ve smyslu článku 21. Prostředky na závazky vytvořené těmito příjmy se dají k dispozici neprodleně po provedení odhadu výše pohledávek a prostředky na platby se dají k dispozici neprodleně po obdržení příjmů.
3. Operační výdaje uvedené v této hlavě může Komise převádět z jedné hlavy rozpočtu do jiné, pokud jsou tyto prostředky použity pro stejný účel.
4. Odborníci odměňovaní z prostředků na výzkum a technický rozvoj jsou přijímáni podle postupů, které Evropský parlament a Rada stanoví současně s přijetím každého rámcového výzkumného programu nebo v souladu s odpovídajícím pravidly pro účast podniků, výzkumných center a univerzit.
Článek 182
Přidělování prostředků na výzkum
1. Prostředky na závazky odpovídající objemu závazků zrušených v důsledku úplného nebo částečného neuskutečnění projektů týkajících se výzkumu, na něž byly určeny, mohou být ve výjimečných a řádně odůvodněných případech dány znovu k dispozici, je-li nezbytné provést původně plánovaný program a rozpočet pro dotčený rozpočtový rok (rok n) neobsahuje finanční prostředky na tento účel.
2. Pro účely odstavce 1 Komise na počátku každého rozpočtového roku přezkoumá prostředky na závazky zrušené během předchozího rozpočtového roku (rok n - 1) a v závislosti na požadavcích vyhodnotí, zda je potřeba dát tyto prostředky znovu k dispozici.
Na základě tohoto posouzení může Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě do 15. února každého rozpočtového roku vhodné návrhy, přičemž pro každý rozpočtový bod uvede důvody, proč by měly být tyto prostředky dány znovu k dispozici.
3. Evropský parlament a Rada rozhodnou o návrhu Komise ve lhůtě šesti týdnů. Není-li v této lhůtě rozhodnuto, považují se návrhy za schválené.
Výše prostředků na závazky daných znovu k dispozici v roce n nesmí za žádných okolností překročit 25 % celkové částky uvolněné ze závazku v téže rozpočtové položce v roce n - 1.
4. Prostředky na závazky, jež jsou znovu dány k dispozici, nesmějí být přeneseny do dalšího roku.
Právní závazky, jež se vztahují k prostředkům na závazky daným znovu k dispozici, musí být přijaty do 31. prosince roku n.
Na konci roku n příslušná schvalující osoba nevyužitý zůstatek prostředků na závazky daných znovu k dispozici s konečnou platností zruší.
Článek 183
Společné výzkumné středisko
1. Společné výzkumné středisko (SVS) může v rámci účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu podle části první hlav V a VI, jež jsou zcela nebo zčásti financována z rozpočtu, získávat financování z prostředků zapsaných v jiných hlavách a kapitolách, než jsou uvedeny v čl. 181 odst. 1.
Pro účely účasti na zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu je SVS považováno za právnickou osobu usazenou v členském státě.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se SVS.
2. Prostředky na následující činnosti se považují za účelově vázané příjmy ve smyslu čl. 21 odst. 2:
a)
řízení o udělení grantu a zadávací řízení, jichž se SVS účastní;
b)
činnost SVS prováděnou jménem třetích osob nebo
c)
činnost v rámci správní dohody s jinými orgány nebo útvary Komise o poskytování vědecko-technických služeb.
Prostředky na závazky vytvořené příjmy podle prvního pododstavce písm. a) a c) jsou dány k dispozici ihned po odhadu pohledávek.
Prostředky na činnost podle prvního pododstavce písm. c), které nebyly v průběhu pěti let použity, se zruší.
3. Použití prostředků se uvádí v analytických účtech ve výsledném účtu plnění rozpočtu pro jednotlivé kategorie akcí, ke kterým se vztahuje; je odděleno od příjmů pocházejících od třetích osob, veřejných nebo soukromých, i od příjmů pocházejících z ostatních služeb poskytovaných Komisí třetím osobám.
4. Při účasti na řízeních o udělení grantu a zadávacích řízeních v souladu s odstavcem 1 tohoto článku se na SVS nevztahují podmínky stanovené v článku 106, čl. 107 odst. 1 písm. b) a c), článcích 108 a 109 a čl. 131 odst. 4 a 5 o vyloučení a o sankcích v souvislosti se zadáváním veřejných zakázek a udělováním grantů.
Požadavky na hospodářskou a finanční způsobilost se v případě SVS považují za splněné.
SVS je osvobozeno od povinnosti skládat jistotu podle článků 115 a 134.
5. Pravidla pro zadávání veřejných zakázek uvedená v části první hlavě V se nepoužijí na činnost, kterou SVS provádí jménem třetích osob.
6. Odchylně od článku 26 může Komise v rámci hlavy rozpočtu týkající se oblasti politiky „Přímý výzkum“ provádět převody mezi kapitolami do výše 15 % prostředků v rozpočtové položce, ze které se převod provádí.
HLAVA IV
VNĚJŠÍ ČINNOST
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 184
Vnější akce
1. Části první a třetí se použijí na vnější akce financované z rozpočtu, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se činností, které lze financovat v rámci vnějších akcí.
2. Prostředky určené na akce uvedené v odstavci 1 používá Komise:
a)
buď v rámci samostatně poskytovaných podpor; nebo
b)
v partnerství se třetími zeměmi podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu i) na základě podpisu finanční dohody.
3. Jsou-li vnější akce financovány jak z prostředků zapsaných v rozpočtu, tak z vnějších účelově vázaných příjmů ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b), prostředky, jež po uplynutí smluvní doby příslušné akce uvedené v čl. 189 odst. 2 nebyly přiděleny na závazky, se na poměrném základě vrátí po odečtení jednorázové částky odpovídající výdajům na audit, hodnocení a nepředvídané události, kterou lze přidělit na závazky později.
4. Ustanovení čl. 90 odst. 4 druhého pododstavce se nevztahuje na akce uvedené v této hlavě.
V případě grantů ve výši přesahující 5 000 000 EUR na vnější akce uskutečňované v rámci přímého řízení nesmějí v průběhu akce zůstat nezúčtovány více než dvě platby předběžného financování.
KAPITOLA 2
Provádění akcí
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 185
Provádění vnějších akcí
Akce uvedené v této hlavě mohou být prováděny přímo Komisí v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. a), v rámci sdíleného řízení podle čl. 58 odst. 1 písm. b) nebo nepřímo kterýmkoli subjektem či osobou pověřeným podle čl. 58 odst. 1 písm. c) v souladu s příslušnými ustanoveními článků 58 až 63. Za účelem dosažení společného cíle mohou být prostředky určené na vnější akce spojeny s finančními prostředky, které pocházejí z jiných zdrojů.
Oddíl 2
Rozpočtová podpora a svěřenské fondy sdružující více dárců
Článek 186
Použití rozpočtové podpory
1. Jestliže tak stanoví příslušné základní právní akty, může Komise přijímající třetí zemi poskytnout rozpočtovou podporu, pokud je správa veřejných financí této země dostatečně transparentní, spolehlivá a účinná.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozpočtové podpory a povinností příjemců finančních prostředků.
2. V rozhodnutí o financování uvedeném v článku 84 musí být podrobně uvedeny cíle a očekávané výsledky poskytování rozpočtové podpory přijímající třetí zemi. Vyplácení příspěvků Unie musí být založeno na splnění podmínek uvedených v odstavci 1, včetně zdokonalení správy veřejných financí, a na jasných a objektivních ukazatelích dosažených výsledků, které jsou základem hodnocení pokroku v daném odvětví v časovém průběhu.
3. Komise začlení do odpovídající finanční dohody uzavřené podle čl. 184 odst. 2 písm. b) vhodná ustanovení, podle nichž se má přijímající třetí země zavázat, že v případě zjištění závažných nesrovnalostí při výplatě příslušných prostředků Unie, které lze této zemi přičítat, neprodleně vrátí veškeré finanční prostředky na příslušnou akci nebo jejich část.
K vrácení finančních prostředků podle prvního pododstavce se může použít čl. 80 odst. 1 druhý pododstavec.
4. Komise v přijímajících třetích zemích podporuje rozvíjení možností parlamentní kontroly a auditu a zvyšování transparentnosti a přístupu veřejnosti k informacím.
Článek 187
Svěřenské fondy Unie pro vnější akce
1. Pro akce v případě mimořádných událostí, akce po odeznění mimořádných událostí a pro tematicky zaměřené akce může Komise na základě dohod s dalšími dárci zřizovat svěřenské fondy. Cíle svěřenských fondů se stanoví v jejich zřizovacím aktu.
2. Svěřenské fondy Unie se používají v souladu se zásadami řádného finančního řízení, transparentnosti, proporcionality, zákazu diskriminace a rovného zacházení a se zvláštními cíli stanovenými v jednotlivých zřizovacích aktech.
Svěřenské fondy Unie používá přímo Komise podle čl. 58 odst. 1 písm. a), s výjimkou svěřenských fondů Unie pro akce v případě mimořádných událostí a po odeznění těchto událostí, které mohou být používány nepřímo tím, že úkoly spojenými s plněním rozpočtu jsou pověřeny subjekty podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů i), ii), v) a vi).
3. Svěřenské fondy Unie musí splňovat tyto podmínky:
a)
jsou přínosem pro opatření Unie: svěřenské fondy se na úrovni Unie vytvoří a použijí pouze tehdy, pokud lze jejich cílů zejména z důvodu rozsahu nebo potenciálních účinků lépe dosáhnout na úrovni Unie než na úrovni členských států;
b)
zajišťují jasnou politickou viditelnost Unie, výhody z hlediska řízení, jakož i lepší kontrolu Unie nad riziky a vyplácením příspěvků Unie a dalších dárců. Tyto fondy by neměly být vytvořeny, pokud pouze zdvojují stávající možnosti financování a podobné nástroje, aniž by přinášely další výhody.
4. Pro každý svěřenský fond Unie je ustavena správní rada, které předsedá Komise, ve které jsou zastoupeni dárci a v úloze pozorovatelů členské státy, jež do fondu nepřispěly, a která rozhoduje o využití finančních prostředků.
5. Svěřenské fondy Unie se zřizují na dobu určitou, která je vymezena v jejich zřizovacím aktu. Tato doba může být rozhodnutím Komise na žádost správní rady dotčeného svěřenského fondu prodloužena.
Evropský parlament nebo Rada mohou Komisi požádat, aby do fondu přestala poskytovat prostředky a aby případně přehodnotila zřizovací akt s cílem svěřenský fond zlikvidovat. V tomto případě se veškeré zbývající finanční prostředky na poměrném základě vrátí jako obecný příjem do rozpočtu, členským státům, které do něj přispěly, a ostatním dárcům.
6. Příspěvky Unie a dalších dárců se vkládají na zvláštní bankovní účet. Příspěvky Unie se na tento účet převádějí na základě řádně zdůvodněné žádosti o provedení platby obsahující prognózy čerpání, s přihlédnutím k zůstatku na účtu a k potřebě dalších plateb, která z toho vyplývá. Prognózy čerpání se poskytují ročně, nebo je-li to vhodné, pololetně.
Příspěvky nejsou součástí rozpočtu a spravuje je Komise v rámci odpovědnosti pověřené schvalující osoby.
Účetním svěřenského fondu Unie je účetní Komise. Odpovídá za stanovení účetních postupů a sestavení účtové osnovy, jež jsou společné pro všechny svěřenské fondy Unie.
Interní auditor Komise a Účetní dvůr vykonávají vůči svěřenským fondům stejné pravomoci jako vůči ostatním akcím prováděným Komisí.
Účetní zřizuje i ruší zvláštní bankovní účet svěřenského fondu.
Komise zajistí, aby byly povinnosti účetního a schvalující osoby přísně odděleny.
Prostředky fondu přidělují na závazky a vyplácejí účastníci finančních operací z Komise vymezení v části první hlavě IV kapitole 3.
7. Komise je zmocněna čerpat nejvýše 5 % částky vložené do svěřenského fondu na pokrytí vzniklých nákladů na správu v roce, v němž začaly být přípěvky uvedené v odstavci 6 používány. Po dobu existence svěřenského fondu se tyto poplatky za řízení považují za rovnocenné účelově vázaným příjmům ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b).
Účetní provádí inkasní příkazy související s akcemi financovanými ze svěřenských fondů. Příjmy plynoucí z úhrady těchto inkasních příkazů se vracejí na zvláštní bankovní účet svěřenského fondu. Rušení inkasních příkazů a upuštění od inkasa se provádí podle pravidel stanovených v článku 80.
8. Komise předkládá návrhy rozhodnutí na zřízení, prodloužení trvání či likvidaci svěřenského fondu Unie věcně příslušnému výboru uvedenému v základním právním aktu, který upravuje příspěvek Unie do svěřenského fondu Unie.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se řízení, výkaznictví a řádné správy svěřenských fondů pro vnější akce.
10. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě každý rok komplexní a podrobnou zprávu o činnostech podporovaných svěřenskými fondy Unie, o jejich využívání a výsledcích i o jejich účtech. Komise přiloží svou zprávu ke shrnutí výročních zpráv uvedenému v čl. 66 odst. 9 třetím pododstavci.
Oddíl 3
Jiné způsoby řízení
Článek 188
Provádění vnějších akcí v rámci nepřímého řízení
1. Provádění akcí řízených nepřímo podle čl. 58 odst. 1 písm. c) podléhá dohledu Komise a delegací Unie podle čl. 56 odst. 2. Dohled je vykonáván buď předchozím schválením, nebo kontrolami ex post, nebo kombinovaným postupem.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se provádění nepřímo řízených vnějších akcí.
Článek 189
Finanční dohody o provádění vnějších akcí
1. Pro prováděné vnější akce se použije jeden nebo více těchto nástrojů:
a)
finanční dohoda mezi Komisí a některým ze subjektů nebo osob uvedených v článku 185;
b)
smlouva nebo grantová dohoda mezi Komisí a fyzickými nebo právnickými osobami odpovědnými za provedení akcí.
Podmínky, za nichž je vnější pomoc poskytována, stanovuje nástroj, kterým se řídí finanční dohody, smlouvy nebo grantové dohody uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b).
2. Finanční dohody se subjekty uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) se uzavírají do 31. prosince roku n + 1, přičemž rokem n je rok, v jehož průběhu byl přijat rozpočtový závazek.
Ve finančních dohodách musí být stanovena lhůta, ve které jsou subjekty uvedené v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) povinny uzavřít individuální smlouvy a grantové dohody, kterými se provádí daná akce. Tato lhůta činí nejvýše tři roky ode dne uzavření finanční dohody, kromě:
a)
akcí financovaných větším počtem dárců;
b)
individuálních smluv týkajících se auditu a hodnocení;
c)
těchto výjimečných okolností:
i)
dodatků k již uzavřeným smlouvám;
ii)
individuálních smluv uzavíraných po předčasném ukončení platnosti stávající smlouvy;
iii)
změny subjektu pověřeného plněním svěřených úkolů.
3. Odstavec 2 se nevztahuje na víceleté programy, pro jejichž provádění se využívají části závazků, v těchto případech:
a)
v případě nástroje předvstupní pomoci;
b)
v případě nástroje evropské politiky sousedství a partnerství.
V uvedených případech Komise v souladu s odvětvovými pravidly automaticky zruší závazek k těmto prostředkům.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se finančních dohod o provádění vnějších akcí.
KAPITOLA 3
Zadávání veřejných zakázek
Článek 190
Zadávání veřejných zakázek na vnější akce
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zadávání veřejných zakázek na vnější akce.
2. Ustanovení části první hlavy V kapitoly 1, která se týkají obecných ustanovení o zadávání veřejných zakázek, se použijí na veřejné zakázky podle této hlavy s výhradou zvláštních ustanovení o finančních limitech a o postupech zadávání vnějších veřejných zakázek, která mají být obsažena v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Veřejnými zadavateli pro účely této kapitoly jsou:
a)
Komise jménem a na účet jedné nebo více třetích zemí;
b)
subjekty a osoby uvedené v článku 185 a pověřené příslušnými úkoly při plnění rozpočtu.
3. Zadávací řízení jsou upravena ve finančních dohodách uvedených v článku 189.
4. Tato kapitola se nepoužije na akce prováděné podle odvětvových základních právních aktů, jež se týkají pomoci pro řešení krizí, operací civilní ochrany a operací humanitární pomoci.
Článek 191
Pravidla účasti v zadávacím řízení
1. Zadávacího řízení se mohou za stejných podmínek účastnit všechny osoby spadající do oblasti působnosti Smluv a všechny ostatní fyzické či právnické osoby v souladu se zvláštními ustanoveními základních právních aktů upravujících dotčenou oblast spolupráce.
2. V případech uvedených v čl. 54 odst. 2 může být za výjimečných, příslušnou schvalující osobou řádně odůvodněných okolností rozhodnuto umožnit účast v zadávacím řízení státním příslušníkům jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v odstavci 1.
3. Pokud se má použít dohoda o rozšíření trhů se zbožím nebo službami, jejichž stranou je Unie, jsou za podmínek stanovených v uvedené dohodě veřejné zakázky financované z rozpočtu otevřeny i státním příslušníkům jiných třetích zemí, než jsou uvedeny v odstavcích 1 a 2.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla účasti v zadávacím řízení.
KAPITOLA 4
Granty
Článek 192
Financování vnějších akcí v plném rozsahu
Akce může být financována z rozpočtu v plném rozsahu jen tehdy, pokud je to pro její uskutečnění nezbytné.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se financování vnějších akcí v plném rozsahu.
Článek 193
Pravidla použitelná pro granty na vnější akce
Řízení o udělení grantu, která mají použít v rámci nepřímého řízení subjekty uvedené v článku 185, se stanovují v dohodách mezi Komisí a těmito subjekty.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se řízení o udělení grantu, která se použijí v rámci nepřímého řízení.
KAPITOLA 5
Kontrola účtů
Článek 194
Kontrola v oblasti vnějších akcí prováděná Unií
Každá dohoda mezi Komisí a subjektem uvedeným v článku 185 nebo grantová dohoda či rozhodnutí o udělení grantu musí výslovně zmocnit Komisi a Účetní dvůr k provádění kontroly veškerých dokladů i kontroly na místě u všech zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie.
HLAVA V
EVROPSKÉ ÚŘADY
Článek 195
Evropské úřady
1. Za „evropské úřady“ se pro účely této hlavy považují správní struktury vytvořené jedním nebo více orgány k plnění zvláštních průřezových úkolů.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se působnosti evropských úřadů a delegací orgánů v evropských úřadech.
2. Tato hlava, s výjimkou článků 198, 199 a 200, se vztahuje také na činnost Evropského úřadu pro boj proti podvodům.
3. Části první a třetí se použijí na činnost evropských úřadů, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
Článek 196
Prostředky evropských úřadů
1. Prostředky jednotlivých evropských úřadů, jejichž celková výše se zapisuje ve zvláštní rozpočtové položce v oddíle rozpočtu „Komise“, se podrobně rozepisují v příloze k uvedenému oddílu.
Příloha má formu výkazu příjmů a výdajů, který je rozdělen stejným způsobem jako oddíly rozpočtu.
Prostředky zapsané v uvedené příloze pokrývají veškeré finanční potřeby jednotlivých evropských úřadů při plnění jejich úkolů jménem orgánů.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se prostředků pro evropské úřady, včetně podmínek, za kterých účetní pověřuje výkonem některých úkolů, a správy pokladny a bankovních účtů.
2. Plány pracovních míst jednotlivých evropských úřadů se připojují k plánu pracovních míst Komise.
3. Ředitelé jednotlivých evropských úřadů rozhodují o převodech v rámci přílohy podle odstavce 1. Komise o těchto převodech uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Účetní závěrky jednotlivých evropských úřadů tvoří nedílnou součást účetní závěrky Unie uvedené v článku 141.
Článek 197
Schvalující osoba v evropských úřadech
V souvislosti s prostředky zapsanými v příloze pro jednotlivé evropské úřady pověří Komise ředitele dotčeného evropského úřadu výkonem pravomocí schvalující osoby v souladu s článkem 65.
Článek 198
Účetnictví interinstitucionálních evropských úřadů
1. Každý interinstitucionální evropský úřad vede analytické účty svých výdajů, které umožňují určit podíl služeb poskytovaných jednotlivým orgánům. Ředitel evropského úřadu stanoví po schválení řídícím výborem kritéria pro tento účetní systém.
2. Poznámky ke konkrétní rozpočtové položce, ve které jsou zapsány celkové prostředky každého interinstitucionálního evropského úřadu, uvádějí odhad nákladů na služby poskytované uvedeným úřadem každému orgánu. Odhad je založen na analytických účtech uvedených v odstavci 1.
3. Každý interinstitucionální evropský úřad oznamuje dotčeným orgánům výsledky analytických účtů.
Článek 199
Pověřování pravomocemi schvalující osoby u interinstitucionálních evropských úřadů
1. Každý orgán může pověřit ředitele interinstitucionálního evropského úřadu plněním úkolů schvalující osoby pro správu prostředků zapsaných ve svém oddíle, přičemž zároveň stanoví meze a podmínky tohoto pověření.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se pověřování ředitele interinstitucionálního evropského úřadu plněním úkolů schvalující osoby.
2. Interní auditor Komise vykonává veškeré funkce uvedené v části první hlavě IV kapitole 9.
Článek 200
Služby poskytované třetím osobám
Pokud evropský úřad poskytuje v rámci své pravomoci za úplatu plnění třetím osobám, vydá jeho ředitel po schválení řídícím výborem zvláštní předpisy o podmínkách, za kterých jsou tato plnění poskytována, a o vedení odpovídajících účtů.
HLAVA VI
SPRÁVNÍ PROSTŘEDKY
Článek 201
Obecná ustanovení
1. Části první a třetí se použijí na správní prostředky, není-li v této hlavě stanoveno jinak.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se rozsahu správních prostředků a záruk za nájem.
Článek 202
Závazky
1. Běžné správní výdaje mohou být každoročně od 15. října předem přidělovány na závazky k tíži prostředků stanovených pro následující rozpočtový rok. Tyto závazky však nesmějí překročit čtvrtinu prostředků schválených Evropským parlamentem a Radou a uvedených v odpovídající rozpočtové položce pro běžný rozpočtový rok. Nesmějí být použity na výdaje nového druhu, které nebyly rámcově schváleny v posledním řádně přijatém rozpočtu.
2. Výdaje, které se podle právních předpisů nebo smluvních ustanovení hradí předem, například nájemné, mohou být hrazeny od 1. prosince k tíži prostředků následujícího rozpočtového roku. V tomto případě neplatí omezení uvedené v odstavci 1.
Článek 203
Zvláštní ustanovení o správních prostředcích
1. Správní prostředky jsou nerozlišené.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se zvláštních správních prostředků, včetně budov a záloh vyplacených zaměstnancům orgánů.
2. Správní výdaje vyplývající ze smluv, které se vztahují na období delší než jeden rozpočtový rok, ať již kvůli místním zvyklostem, nebo protože se jedná o dodávky zařízení, se zapisují k tíži rozpočtu toho rozpočtového roku, ve kterém se uskutečnily.
3. Každý orgán poskytuje každoročně do 1. června Evropskému parlamentu a Radě pracovní dokument o své politice v oblasti nemovitostí, který obsahuje tyto informace:
a)
pro každou budovu výdaje a rozlohu hrazené z prostředků odpovídajících rozpočtových položek;
b)
očekávaný vývoj globálního plánování rozlohy a lokalit v nadcházejících letech a popis projektů v oblasti nemovitostí ve fázi plánování, které již byly stanoveny;
c)
konečné podmínky a náklady a důležité informace o uskutečňování nových projektů v oblasti nemovitostí předložených dříve Evropskému parlamentu a Radě postupem podle odstavců 4 a 5 a neuvedených v pracovních dokumentech z předchozího roku.
4. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet, informuje orgán Evropský parlament a Radu co nejdříve o požadované rozloze nemovitosti a o předběžném plánování, a to před případným průzkumem místního trhu v případě smluv v oblasti nemovitostí nebo před vydáním výzvy k podání nabídky v případě stavebních prací.
5. U všech projektů v oblasti nemovitostí, které zřejmě budou mít významný finanční dopad na rozpočet, předloží orgán projekt v oblasti nemovitostí, včetně podrobného odhadu nákladů a jeho financování, a také seznam návrhů smluv, které mají být použity, a před uzavřením smluv požádá Evropský parlament a Radu o jejich schválení. Na žádost orgánu se s předloženými dokumenty vztahujícími se k projektu v oblasti nemovitostí zachází důvěrně.
S výjimkou mimořádných nepředvídatelných okolností projedná Rada a Evropský parlament projekt v oblasti nemovitostí do čtyř týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely.
Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto čtyřtýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
Jestliže Evropský parlament nebo Rada v průběhu tohoto čtyřtýdenního období vznesou opodstatněné námitky, prodlouží se toto období o dva týdny.
Přijme-li Evropský parlament nebo Rada rozhodnutí v neprospěch projektu v oblasti nemovitostí, dotčený orgán svůj návrh vezme zpět a může předložit návrh nový.
6. V případě mimořádných nepředvídatelných okolností mohou být informace stanovené v odstavci 4 předloženy společně s projektem v oblasti nemovitostí. Evropský parlament a Rada projednají projekt v oblasti nemovitostí do dvou týdnů ode dne, kdy jej oba orgány obdržely. Projekt v oblasti nemovitostí se považuje za schválený, pokud během tohoto dvoutýdenního období Evropský parlament ani Rada nepřijme rozhodnutí v neprospěch návrhu.
7. U následujících projektů v oblasti nemovitostí se má za to, že mohou mít značný finanční dopad na rozpočet:
i)
koupě pozemku;
ii)
koupě, prodej, přestavba, výstavba budov nebo jakýkoli projekt spojující tyto prvky, které mají proběhnout ve stejném období, jehož výše přesahuje 3 000 000 EUR;
iii)
veškeré nové smlouvy týkající se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv a obnovení stávajících smluv za méně výhodných podmínek), na něž se nevztahuje bod ii), s ročními výdaji ve výši alespoň 750 000 EUR;
iv)
prodloužení platnosti nebo obnova stávajících smluv týkajících se nemovitostí (včetně smluv o užívání a dlouhodobých nájemních smluv) za stejných nebo méně výhodných podmínek, s ročními výdaji ve výši alespoň 3 000 000 EUR.
Tento odstavec se vztahuje rovněž na ty projekty v oblasti nemovitostí, které mají interinstitucionální povahu, a na delegace Unie.
8. Aniž je dotčen článek 17, lze plán koupě budovy financovat na základě půjčky, kterou předem schválí Evropský parlament a Rada.
Smlouvy o půjčce se uzavírají a půjčky se splácejí v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s řádným ohledem na nejlepší finanční zájem Unie.
Pokud orgán navrhuje, aby se koupě financovala půjčkou, uvede ve finančním plánu, který má být předložen spolu se žádostí o předchozí schválení dotčeným orgánem, zejména maximální míru financování, dobu financování, druh financování, podmínky financování a úsporu ve srovnání s jinými druhy smluvních ujednání.
Evropský parlament a Rada projednají žádost o předchozí schválení koupě do čtyř týdnů ode dne, kdy ji oba orgány obdržely. Koupě na základě půjčky se považuje za zamítnutou, pokud ji Evropský parlament a Rada v uvedené lhůtě výslovně neschválí.
HLAVA VII
ODBORNÍCI
Článek 204
Placení externí odborníci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se placených externích odborníků, včetně zvláštního postupu pro výběr fyzických osob jako placených externích odborníků, aby orgánům poskytovali pomoc při hodnocení žádostí o grant, projektů a nabídek a v konkrétních případech stanoviska či rady.
Tito odborníci jsou odměňováni předem oznámenou a stanovenou pevnou částkou a vybíráni na základě svých odborných schopností. Jejich výběr probíhá na základě kritérií dodržujících zásady zákazu diskriminace, rovného zacházení a neexistence střetu zájmů.
ČÁST TŘETÍ
ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 205
Přechodná ustanovení
1. Pokud jde o fondy uvedené v čl. 175 odst. 1, u kterých jsou základní právní akty zrušeny před 1. lednem 2013, mohou být prostředky přidělené na závazek zrušené podle článku 178 znovu dány k dispozici v případě zjevného omylu přičitatelného pouze Komisi nebo v případě mimořádných nepředvídatelných okolností se závažnými následky pro provádění operací podporovaných těmito fondy.
2. Komise může převádět z jedné hlavy rozpočtu do druhé prostředky na provozní výdaje uvedené v nařízeních (ES) č. 1260/1999, (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 1080/2006, (ES) č. 1081/2006, (ES) č. 1083/2006, (ES) č. 1084/2006 a (ES) č. 1198/2006, u kterých je stále třeba provést platby Unie k finančnímu vyrovnání nesplněných závazků Unie do ukončení dotyčné pomoci, pokud jsou dotčené prostředky použity pro stejný účel nebo souvisejí s iniciativami Unie nebo s opatřeními v oblasti technické pomoci a inovací a jsou převedeny na opatření stejné povahy.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se přechodných ustanovení.
Článek 206
Žádosti Evropského parlamentu a Rady o informace
Evropský parlament a Rada jsou oprávněny získávat jakékoli informace nebo vysvětlení týkající se rozpočtových záležitostí spadajících do jejich působnosti.
Článek 207
Finanční limity a částky
Aniž je dotčen článek 118, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210, kterými stanoví veškeré finanční limity a částky stanovené v tomto nařízení.
Článek 208
Rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené Smlouvou o fungování EU a Smlouvou o Euratomu
1. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 rámcové finanční nařízení pro subjekty zřízené na základě Smlouvy o fungování EU a Smlouvy o Euratomu, které mají právní subjektivitu a dostávají příspěvky z rozpočtu.
Uvedené rámcové finanční nařízení je založeno na zásadách a pravidlech stanovených v tomto nařízení.
Finanční pravidla těchto subjektů smějí odchýlit od rámcového finančního nařízení pouze tehdy, je-li to nezbytné pro jejich zvláštní potřeby, a s předchozím souhlasem Komise.
2. Evropský parlament uděluje subjektům uvedeným v odstavci 1 na doporučení Rady absolutorium za plnění rozpočtů. Subjekty uvedené v odstavci 1 plně spolupracují s orgány zapojenými do postupů udělování absolutoria a v případě potřeby poskytnou veškeré další nezbytné informace, mimo jiné i prostřednictvím účasti na schůzích příslušných subjektů.
3. Interní auditor Komise vykonává vůči subjektům uvedeným v odstavci 1 stejné pravomoci jako vůči Komisi.
4. Nezávislý externí auditor ověří, zda jsou v roční účetní závěrce každého ze subjektů uvedených v odstavci 1 řádně zaznamenány jeho příjmy, výdaje a finanční situace před konsolidací v rámci konečné účetní závěrky Komise. Není-li v základním právním aktu uvedeném v odstavci 1 stanoveno jinak, vypracuje Účetní dvůr v případě každého subjektu zvláštní výroční zprávu v souladu s požadavky čl. 287 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Při vypracovávání této zprávy Účetní dvůr vezme v úvahu auditní činnost nezávislého externího auditora a opatření přijatá na základě jeho zjištění.
Článek 209
Vzorové finanční nařízení pro subjekty partnerství veřejného a soukromého sektoru
Subjekty s právní subjektivitou, jež jsou zřízeny základním právním aktem a jsou pověřeny realizací partnerství soukromého a veřejného sektoru, přijmou finanční pravidla své činnosti.
Tato pravidla zahrnují soubor zásad nezbytných pro zajištění řádného finančního řízení při správě finančních prostředků Unie.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci v souladu s článkem 210 vzorové finanční nařízení, které stanoví zásady nezbytné pro zajištění řádného finančního řízení finančních prostředků Unie a které bude založeno na článku 60.
Finanční pravidla těchto subjektů se smějí odchýlit od vzorového finančního nařízení pouze tehdy, je-li to nezbytné z hlediska jejich zvláštních potřeb a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 210
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 je svěřena Komisi do konce prvního víceletého finančního rámce na období po roce 2013 uvedeného v článku 312 Smlouvy o fungování EU. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději dva roky před koncem prvního víceletého finančního rámce. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o období odpovídající následujícím víceletým finančním rámcům, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem platnosti odpovídajícího víceletého finančního rámce.
3. Pravomoc přijímat akty a přenesené pravomoci uvedená v článcích 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 mohou Evropský parlament nebo Rada kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení pravomoci se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí o zrušení pravomoci nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 a 209 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 211
Přezkum
Toto nařízení bude přezkoumáno pokaždé, kdy se to ukáže nezbytné, a v každém případě nejpozději dva roky před koncem prvního víceletého finančního rámce pro období po roce 2013.
Tento přezkum se bude mimo jiné týkat uplatňování části první hlavy VIII.
Článek 212
Zrušení
Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2013 s výjimkou:
a)
článků 53 až 57, které se i nadále použijí na všechny závazky přijaté do 31. prosince 2013;
b)
čl. 166 odst. 3 druhého pododstavce písm. a), který se i nadále použije na všechny závazky přijaté do 31. prosince 2012;
c)
čl. 166 odst. 3 druhého pododstavce písm. b), který se i nadále použije na všechny závazky přijaté mezi 1. lednem 2013 a 31. prosincem 2013.
Část první hlava VI nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 se i nadále použije na grantové dohody podepsané a rozhodnutí o udělení grantu oznámená do 31. prosince 2013 v rámci souhrnných závazků rozpočtu na rok 2012 nebo dřívější roky, pokud tak rozhodne příslušná schvalující osoba s náležitým ohledem na zásady rovného zacházení a transparentnosti.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.
Článek 213
Přezkum týkající se ESVČ
Ustanovení čl. 68 odst. 1 třetího pododstavce a čl. 98 odst. 2 druhého pododstavce budou v roce 2013 přezkoumána s náležitým ohledem na zvláštní povahu ESVČ, a zejména delegací Unie, a případně s ohledem na náležitou kapacitu ESVČ v oblasti finančního řízení.
Článek 214
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013 s výjimkou:
a)
článků 58 až 63, které se použijí výhradně na závazky přijaté od 1. ledna 2014;
b)
čl. 50 odst. 1 druhého pododstavce písm. c) a článků 82, 139 a 140, které se použijí ode dne 1. ledna 2014;
c)
článků 177, 179 a 210, které se použijí ode dne 27. října 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
RÈGLEMENT (UE, EURATOM) No 966/2012 DU PARLEMENT EUROPÉEN ET DU CONSEIL
du 25 octobre 2012
relatif aux règles financières applicables au budget général de l'Union et abrogeant le règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 du Conseil
TABLE DES MATIÈRES
PREMIÈRE PARTIE
DISPOSITIONS COMMUNES
TITRE I
OBJET, CHAMP D'APPLICATION ET DÉFINITIONS
Article 1
Objet
Article 2
Définitions
Article 3
Conformité de la législation dérivée au présent règlement
Article 4
Délais, dates et termes
Article 5
Protection des données à caractère personnel
TITRE II
PRINCIPES BUDGÉTAIRES
Article 6
Respect des principes budgétaires
Chapitre 1
Principes d'unité et de vérité budgétaire
Article 7
Champ d'application du budget
Article 8
Règles spécifiques relatives aux principes d'unité et de vérité budgétaire
Chapitre 2
Principe d'annualité
Article 9
Définition
Article 10
Type de crédits
Article 11
Principes comptables applicables aux recettes et aux crédits
Article 12
Engagement de crédits
Article 13
Annulation et report de crédits
Article 14
Règles relatives au report des recettes affectées
Article 15
Dégagements de crédits
Article 16
Règles applicables dans le cas de l'adoption tardive du budget
Chapitre 3
Principe d'équilibre
Article 17
Définition et portée
Article 18
Solde de l'exercice
Chapitre 4
Principe d'unité de compte
Article 19
Utilisation de l'euro
Chapitre 5
Principe d'universalité
Article 20
Définition et portée
Article 21
Recettes affectées
Article 22
Libéralités
Article 23
Règles en matière de déductions et de compensations liées aux taux de change
Chapitre 6
Principe de spécialité
Article 24
Dispositions générales
Article 25
Virements par des institutions autres que la Commission
Article 26
Virements par la Commission
Article 27
Propositions de virements soumises au Parlement européen et au Conseil par les institutions
Article 28
Règles spécifiques aux virements
Article 29
Virement faisant l'objet de dispositions particulières
Chapitre 7
Principe de bonne gestion financière
Article 30
Principes d'économie, d'efficience et d'efficacité
Article 31
Fiche financière obligatoire
Article 32
Contrôle interne de l'exécution budgétaire
Article 33
Systèmes de contrôle présentant un bon rapport coût-efficacité
Chapitre 8
Principe de transparence
Article 34
Publication des comptes, budgets et rapports
Article 35
Publication d'informations sur les destinataires et d'autres informations
TITRE III
ÉTABLISSEMENT ET STRUCTURE DU BUDGET
Chapitre 1
Établissement du budget
Article 36
États prévisionnels des dépenses et des recettes
Article 37
Budget prévisionnel des organismes visés à l'article 200
Article 38
Projet de budget
Article 39
Lettre rectificative modifiant le projet de budget
Article 40
Obligations des États membres découlant de l'adoption du budget
Article 41
Projets de budget rectificatif
Article 42
Transmission anticipée des états prévisionnels et des projets de budget
Chapitre 2
Structure et présentation du budget
Article 43
Structure du budget
Article 44
Nomenclature budgétaire
Article 45
Interdiction des recettes négatives
Article 46
Crédits provisionnels
Article 47
Réserve négative
Article 48
Réserve pour aides d'urgence
Article 49
Présentation du budget
Article 50
Règles applicables au tableau des effectifs
Chapitre 3
Discipline budgétaire
Article 51
Conformité avec le cadre financier pluriannuel
Article 52
Conformité des actes de l'Union avec le budget
TITRE IV
EXÉCUTION DU BUDGET
Chapitre 1
Dispositions générales
Article 53
Exécution du budget conformément au principe de bonne gestion financière
Article 54
Acte de base et exceptions
Article 55
Exécution du budget par les institutions autres que la Commission
Article 56
Délégation des pouvoirs d'exécution du budget
Article 57
Conflit d'intérêts
Chapitre 2
Modes d'exécution
Article 58
Modes d'exécution du budget
Article 59
Gestion partagée avec les États membres
Article 60
Gestion indirecte
Article 61
Vérifications ex ante et conventions de délégation
Article 62
Agences exécutives
Article 63
Limites de la délégation de pouvoirs
Chapitre 3
Acteurs financiers
Section 1
Principe de la séparation des fonctions
Article 64
Séparation des fonctions
Section 2
Ordonnateur
Article 65
L'ordonnateur
Article 66
Pouvoirs et fonctions de l'ordonnateur
Article 67
Pouvoirs et fonctions des chefs des délégations de l'Union
Section 3
Comptable
Article 68
Pouvoirs et fonctions du comptable
Article 69
Pouvoirs pouvant être délégués par le comptable
Section 4
Régisseur d'avances
Article 70
Régies d'avance
Chapitre 4
Responsabilité des acteurs financiers
Section 1
Règles générales
Article 71
Suppression de la délégation et suspension des fonctions des acteurs financiers
Article 72
Responsabilité de l'ordonnateur pour activité illégale, fraude ou corruption
Section 2
Règles applicables aux ordonnateurs compétents
Article 73
Règles applicables aux ordonnateurs
Section 3
Règles applicables aux comptables et régisseurs d'avances
Article 74
Règles applicables aux comptables
Article 75
Règles applicables aux régisseurs d'avances
Chapitre 5
Opérations de recettes
Section 1
Mise à disposition des ressources propres
Article 76
Ressources propres
Section 2
Prévision de créance
Article 77
Prévision de créance
Section 3
Constatation des créances
Article 78
Constatation des créances
Section 4
Ordonnancement des recouvrements
Article 79
Ordonnancement des recouvrements
Section 5
Recouvrement
Article 80
Règles relatives aux recouvrements
Article 81
Délai de prescription
Article 82
Traitement national des créances détenues par l'Union
Article 83
Amendes, sanctions et intérêts produits imposés par la Commission
Chapitre 6
Opérations de dépenses
Article 84
Décisions de financement
Section 1
Engagement des dépenses
Article 85
Types d'engagements
Article 86
Règles applicables aux engagements
Article 87
Contrôles applicables aux engagements
Section 2
Liquidation des dépenses
Article 88
Liquidation des dépenses
Section 3
Ordonnancement des dépenses
Article 89
Ordonnancement des dépenses
Section 4
Paiement des dépenses
Article 90
Types de paiements
Article 91
Paiement limité aux fonds disponibles
Section 5
Délais des opérations de dépenses
Article 92
Délais
Chapitre 7
Systèmes informatiques et administration en ligne
Article 93
Gestion électronique des opérations
Article 94
Transmission des documents
Article 95
Administration en ligne
Chapitre 8
Principes administratifs
Article 96
Bonne administration
Article 97
Indication des voies de recours
Chapitre 9
Auditeur interne
Article 98
Désignation de l'auditeur interne
Article 99
Pouvoirs et fonctions de l'auditeur interne
Article 100
Indépendance de l'auditeur interne
TITRE V
PASSATION DES MARCHÉS PUBLICS
Chapitre 1
Dispositions générales
Section 1
Champ d'application et principes d'attribution
Article 101
Définition des marchés publics
Article 102
Principes applicables aux marchés publics
Section 2
Publication
Article 103
Publication des marchés publics
Section 3
Procédures de passation des marchés
Article 104
Procédures de passation des marchés
Article 105
Contenu des documents d'appel à la concurrence
Article 106
Critères d'exclusion applicables à la participation aux procédures de passation de marchés
Article 107
Critères d'exclusion applicables aux attributions des marchés
Article 108
Base de données centrale sur les exclusions
Article 109
Sanctions administratives et financières
Article 110
Critères d'attribution des marchés
Article 111
Soumission des offres
Article 112
Principes d'égalité de traitement et de transparence
Article 113
Décision d'attribution
Article 114
Annulation de la procédure de passation des marchés
Section 4
Garanties et mesures correctrices
Article 115
Garanties
Article 116
Erreurs, irrégularités et fraude dans la procédure
Chapitre 2
Dispositions applicables aux marchés passés par les institutions pour leur propre compte
Article 117
Pouvoir adjudicateur
Article 118
Seuils applicables
Article 119
Règles applicables à la participation à la concurrence
Article 120
Règles applicables à la passation de marchés dans le cadre de l'Organisation mondiale du commerce
TITRE VI
SUBVENTIONS
Chapitre 1
Champ d'application et formes des subventions
Article 121
Champ d'application des subventions
Article 122
Bénéficiaires
Article 123
Formes des subventions
Article 124
Montants forfaitaires, coûts unitaires et financements à taux forfaitaire
Chapitre 2
Principes
Article 125
Principes généraux applicables aux subventions
Article 126
Coûts éligibles
Article 127
Cofinancement en nature
Article 128
Transparence
Article 129
Principe de non-cumul
Article 130
Principe de non-rétroactivité
Chapitre 3
Procédure d'octroi
Article 131
Demandes de subventions
Article 132
Critères de sélection et d'attribution
Article 133
Procédure d'évaluation
Chapitre 4
Paiement et contrôle
Article 134
Garantie de préfinancement
Article 135
Paiement des subventions et contrôles
Article 136
Délais de conservation des dossiers
Chapitre 5
Mise en œuvre
Article 137
Contrats d'exécution et soutien financier à des tiers
TITRE VII
PRIX
Article 138
Règles générales
TITRE VIII
INSTRUMENTS FINANCIERS
Article 139
Champ d'application
Article 140
Principes et conditions applicables aux instruments financiers
TITRE IX
REDDITION DES COMPTES ET COMPTABILITÉ
Chapitre 1
Reddition des comptes
Article 141
Structure des comptes
Article 142
Rapport sur la gestion budgétaire et financière
Article 143
Règles applicables aux comptes
Article 144
Principes comptables
Article 145
États financiers
Article 146
États sur l'exécution budgétaire
Article 147
Comptes provisoires
Article 148
Approbation des comptes consolidés définitifs
Chapitre 2
Information sur l'exécution budgétaire
Article 149
Rapport sur les garanties budgétaires et les risques
Article 150
Information sur l'exécution du budget
Chapitre 3
Comptabilité
Section 1
Dispositions communes
Article 151
Système comptable
Article 152
Exigences communes applicables à la comptabilité des institutions
Section 2
Comptabilité générale
Article 153
Comptabilité générale
Article 154
Écritures comptables générales
Article 155
Corrections comptables
Section 3
Comptabilité budgétaire
Article 156
Comptabilité budgétaire
Chapitre 4
Inventaire des immobilisations
Article 157
Inventaire
TITRE X
CONTRÔLE EXTERNE ET DÉCHARGE
Chapitre 1
Contrôle externe
Article 158
Contrôle externe par la Cour des comptes
Article 159
Règles et procédure en matière de contrôle
Article 160
Contrôles du portefeuille de titres et de la caisse
Article 161
Droit d'accès de la Cour des comptes
Article 162
Rapport annuel de la Cour des comptes
Article 163
Rapports spéciaux de la Cour des comptes
Chapitre 2
Décharge
Article 164
Calendrier de la procédure de décharge
Article 165
Procédure de décharge
Article 166
Mesures de suivi
Article 167
Dispositions spécifiques relatives au SEAE
DEUXIÈME PARTIE
DISPOSITIONS PARTICULIÈRES
TITRE I
FONDS EUROPÉEN AGRICOLE DE GARANTIE
Article 168
Dispositions particulières relatives au Fonds européen agricole de garantie
Article 169
Engagements des crédits du FEAGA
Article 170
Engagements provisionnels globaux des crédits du FEAGA
Article 171
Calendrier des engagements budgétaires du FEAGA
Article 172
Comptabilité des dépenses du FEAGA
Article 173
Virement de crédits du FEAGA
Article 174
Recettes affectées du FEAGA
TITRE II
FONDS STRUCTURELS, FONDS DE COHÉSION, FONDS EUROPÉEN POUR LA PÊCHE, FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE DÉVELOPPEMENT RURAL, ET FONDS DANS LE DOMAINE DE LA LIBERTÉ, DE LA SÉCURITÉ ET DE LA JUSTICE FAISANT L'OBJET D'UNE GESTION PARTAGÉE
Article 175
Dispositions particulières
Article 176
Respect des dotations en crédits d'engagement
Article 177
Paiement des participations, exécution des paiements intermédiaires et traitement des remboursements
Article 178
Dégagements de crédits
Article 179
Virement de crédits
Article 180
Gestion, sélection et contrôle
TITRE III
RECHERCHE
Article 181
Fonds de recherche
Article 182
Engagements des fonds de recherche
Article 183
Centre commun de recherche
TITRE IV
ACTIONS EXTÉRIEURES
Chapitre 1
Dispositions générales
Article 184
Actions extérieures
Chapitre 2
Mise en œuvre des actions
Section 1
Dispositions générales
Article 185
Mise en œuvre des actions extérieures
Section 2
Aide budgétaire et fonds fiduciaires à plusieurs donateurs
Article 186
Recours à l'aide budgétaire
Article 187
Fonds fiduciaires de l'Union pour les actions extérieures
Section 3
Autres modes de gestion
Article 188
Mise en œuvre des actions extérieures dans le cadre de la gestion indirecte
Article 189
Conventions de financement relatives à la mise en œuvre des actions extérieures
Chapitre 3
Passation des marchés
Article 190
Passation des marchés pour les actions extérieures
Article 191
Règles applicables à la participation à la concurrence
Chapitre 4
Subventions
Article 192
Financement intégral d'une action extérieure
Article 193
Règles applicables aux subventions d'actions extérieures
Chapitre 5
Vérification des comptes
Article 194
Vérification par l'Union dans le domaine des actions extérieures
TITRE V
OFFICES EUROPÉENS
Article 195
Offices européens
Article 196
Crédits des offices européens
Article 197
Ordonnateurs des offices européens
Article 198
Comptabilité des offices européens interinstitutionnels
Article 199
Délégation de pouvoirs des ordonnateurs en faveur des offices européens interinstitutionnels
Article 200
Services à des tiers
TITRE VI
CRÉDITS ADMINISTRATIFS
Article 201
Dispositions générales
Article 202
Engagements
Article 203
Dispositions spécifiques relatives aux crédits administratifs
TITRE VII
EXPERTS
Article 204
Experts externes rémunérés
TROISIÈME PARTIE
DISPOSITIONS FINALES ET TRANSITOIRES
Article 205
Dispositions transitoires
Article 206
Demandes d'informations de la part du Parlement européen et du Conseil
Article 207
Seuils et montants
Article 208
Règlement financier cadre pour les organismes créés en vertu du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du traité Euratom
Article 209
Règlement financier type pour les organismes de partenariat public-privé
Article 210
Exercice de la délégation
Article 211
Révision
Article 212
Abrogation
Article 213
Révision concernant le SEAE
Article 214
Entrée en vigueur
ANNEXE
TABLEAU DE CORRESPONDANCE
Déclaration commune sur les aspects relatifs au cadre financier pluriannuel
Déclaration commune sur les dépenses immobilières en référence à l'article 203
Déclaration commune du Parlement européen, du Conseil et de la Commission relative à l'article 203, paragraphe 3
LE PARLEMENT EUROPÉEN ET LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 322, en liaison avec le traité instituant la Communauté européenne de l'énergie atomique, et notamment son article 106 bis,
vu la proposition de la Commission européenne,
après transmission du projet d'acte législatif aux parlements nationaux,
vu l'avis de la Cour des comptes (1),
statuant conformément à la procédure législative ordinaire (2),
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 du Conseil du 25 juin 2002 portant règlement financier applicable au budget général des Communautés européennes (3) a fait l'objet de plusieurs modifications substantielles. Comme de nouvelles modifications doivent être apportées, notamment pour tenir compte de l'entrée en vigueur du traité de Lisbonne, le règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 devrait être abrogé et remplacé par le présent règlement, dans un souci de clarté.
(2)
Le règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 énonçait les principes budgétaires et les règles financières qui régissent l'établissement et l'exécution du budget général de l'Union (ci-après dénommé "budget"), garantissent la rigueur et l'efficacité de la gestion, du contrôle et de la protection des intérêts financiers de l'Union, et accroissent la transparence, et qui doivent être respectés dans tous les actes juridiques et par toutes les institutions. Il est nécessaire que les principes fondamentaux, le concept et la structure de ce règlement ainsi que les règles de base de la gestion budgétaire et financière soient maintenus. Les dérogations à ces principes fondamentaux devraient être réexaminées et simplifiées autant que possible, compte tenu de leur pertinence, de leur valeur ajoutée pour le budget et de la charge imposée aux parties concernées. Il convient de maintenir et de renforcer les éléments essentiels des règles financières: le rôle des acteurs financiers, l'intégration des contrôles au niveau des services opérationnels, les auditeurs internes, l'établissement du budget par activité, la modernisation des règles et principes comptables ainsi que les principes de base applicables aux subventions.
(3)
Étant donné sa nature et ses missions spécifiques, en particulier l'indépendance dont elle jouit quant à la gestion de ses finances, la Banque centrale européenne (BCE) devrait être exclue du champ d'application du présent règlement, sauf disposition contraire du présent règlement.
(4)
La pratique a montré que des dispositions doivent être insérées dans le présent règlement pour permettre de suivre l'évolution des besoins en matière d'exécution budgétaire, comme le cofinancement avec d'autres donateurs, afin de rendre l'aide extérieure plus efficace, de faciliter le recours à des instruments financiers spécifiques, y compris ceux conclus avec la Banque européenne d'investissement (BEI), et de faciliter l'exécution du budget par l'intermédiaire de partenariats public-privé (PPP).
(5)
Le règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 était limité à l'énonciation des grands principes budgétaires et des règles financières conformément aux traités, tandis que les dispositions d'application étaient définies par le règlement (CE, Euratom) no 2342/2002 de la Commission du 23 décembre 2002 établissant les modalités d'exécution du règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 du Conseil (4), de manière à assurer une meilleure hiérarchie des normes et à améliorer ainsi la lisibilité du règlement (CE, Euratom) no 1605/2002. En vertu de l'article 290 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, un acte législatif peut déléguer à la Commission le pouvoir d'adopter des actes non législatifs uniquement pour compléter ou modifier certains éléments non essentiels de cet acte législatif. En conséquence, il convient de reprendre certaines dispositions du règlement (CE, Euratom) no 2342/2002 dans le présent règlement.
(6)
La coopération policière et judiciaire en matière pénale fait partie intégrante d'autres politiques et actions internes de l'Union. Par conséquent, les dispositions financières spécifiques applicables à ce domaine politique ne sont plus justifiées et ne devraient donc pas figurer dans le présent règlement.
(7)
Dans un souci de transparence, le budget devrait comporter l'inscription des garanties des opérations d'emprunts et de prêts contractés par l'Union, y compris les opérations du mécanisme européen de stabilité financière et du mécanisme de soutien à la balance des paiements.
(8)
Il y a lieu de simplifier les règles existantes régissant les intérêts produits par les paiements de préfinancement, car elles donnent lieu à une charge administrative excessive à la fois pour les destinataires et pour les services de la Commission et sont une source de malentendus entre ces mêmes services et les destinataires. Dans un souci de simplification, notamment à l'égard des bénéficiaires, et conformément au principe de bonne gestion financière, il ne devrait plus y avoir d'obligation de produire des intérêts sur les paiements de préfinancement et de récupérer ces intérêts. Cependant, il devrait être possible d'inclure cette obligation dans une convention de délégation, afin de permettre la réaffectation des intérêts produits par les paiements de préfinancement aux programmes, la déduction de ces intérêts des demandes de paiement ou la récupération desdits intérêts.
(9)
Il y a lieu que les règles en matière de report des recettes affectées tiennent compte de la distinction entre recettes affectées externes et internes. Pour respecter la finalité définie par le donateur, les recettes affectées externes devraient faire l'objet d'un report de droit et être utilisées jusqu'à ce que l'ensemble des opérations liées au programme ou à l'action auquel elles sont affectées aient été effectuées. Si les recettes affectées externes sont perçues au cours de la dernière année du programme ou de l'action, il devrait également être possible de les utiliser pendant la première année du programme ou de l'action qui suit. Les recettes affectées internes devraient pouvoir faire l'objet d'un report limité à un an, sauf dispositions contraires du présent règlement.
(10)
Il convient de préciser les règles applicables aux douzièmes provisoires en ce qui concerne tant le nombre de douzièmes additionnels qui peuvent être demandés que les cas où le Parlement européen décide de réduire le montant des dépenses supplémentaires excédant les douzièmes provisoires autorisées par le Conseil.
(11)
Il convient de modifier la dérogation au principe d'universalité applicable aux recettes affectées, afin de prendre en compte les spécificités des recettes affectées internes découlant des crédits autorisés par le Parlement européen et le Conseil, d'une part, et des recettes affectées externes perçues auprès de divers donateurs et affectées par ceux-ci à un programme ou une action spécifique, d'autre part. En outre, les donateurs externes devraient continuer à pouvoir cofinancer l'action extérieure, en particulier les opérations humanitaires, même si l'acte de base ne le prévoit pas expressément.
(12)
La présentation des recettes affectées dans le projet de budget devrait être rendue plus transparente, en prévoyant que les recettes affectées soient intégrées dans le projet de budget à hauteur des montants qui sont certains à la date de l'établissement de celui-ci.
(13)
En ce qui concerne le principe de spécialité, étant donné il n'y a plus de distinction entre dépenses obligatoires et dépenses non obligatoires, les règles régissant les virements de crédits devraient être adaptées en conséquence.
(14)
Les dispositions régissant les virements de crédits devraient également être adaptées aux changements résultant de l'entrée en vigueur du traité de Lisbonne. En outre, l'expérience récente a montré l'importance d'accroître la souplesse des virements de crédits de paiement à la fin de l'exercice, en particulier pour les Fonds structurels. Il est nécessaire d'améliorer l'exécution budgétaire, notamment en ce qui concerne les crédits de paiement, les recettes affectées et les crédits administratifs qui sont communs à plusieurs titres. À cet effet, la typologie des virements devrait être simplifiée et la procédure d'adoption de certains virements devrait être plus souple. En particulier, la possibilité pour la Commission de décider de procéder au virement de crédits inutilisés en cas de catastrophes et de crises humanitaires internationales s'est révélée appropriée et efficace. Cette possibilité devrait par conséquent être étendue à des événements similaires survenant après le 1er décembre de l'exercice. Dans ces cas, par souci de transparence, la Commission devrait informer immédiatement le Parlement européen et le Conseil de sa décision de procéder au virement des crédits inutilisés.
(15)
En ce qui concerne les dispositions sur la bonne gestion financière, l'ordonnateur délégué devrait tenir compte du niveau attendu de risque d'erreur et des coûts et avantages des contrôles dans la préparation des propositions législatives et dans la mise au point des systèmes respectifs de gestion et de contrôle. L'ordonnateur délégué devrait rendre compte des résultats des contrôles et de leurs coûts et avantages dans le rapport d'activité annuel. Les déclarations de gestion concernant les systèmes nationaux de gestion et de contrôle qui sont présentées par les organismes désignés par les États membres pour assumer la responsabilité de la gestion et du contrôle des fonds de l'Union, sont indispensables pour une pleine efficacité de ces systèmes.
(16)
Le principe de transparence, inscrit à l'article 15 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, qui impose aux institutions d'œuvrer aussi ouvertement que possible, implique, dans le domaine de l'exécution du budget, que les citoyens aient la possibilité de savoir où et dans quel but l'Union dépense des fonds. De telles informations stimulent le débat démocratique, contribuent à la participation des citoyens aux mécanismes de prise de décision dans l'Union et renforcent la surveillance et le contrôle institutionnels sur les dépenses de l'Union. Il y a lieu d'atteindre ces objectifs par la publication, de préférence par des moyens modernes de communication, des informations pertinentes sur les contractants en dernier ressort et sur les bénéficiaires finaux des fonds de l'Union, une publication qui tienne compte des intérêts légitimes de ces contractants et bénéficiaires en matière de confidentialité et de sécurité et, quand il s'agit de personnes physiques, de leur droit au respect de leur vie privée et de la protection de leurs données à caractère personnel. Les institutions devraient donc adopter une approche sélective dans la publication d'informations, conformément au principe de proportionnalité. Il convient que les décisions de publier se fondent sur des critères appropriés afin de donner des informations significatives.
(17)
Conformément à l'article 316 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, il convient que le Conseil européen et le Conseil se partagent la même section du budget.
(18)
La procédure budgétaire annuelle en vertu du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne devrait se refléter dans le présent règlement.
(19)
En ce qui concerne l'établissement du budget, il est important de définir clairement la structure et la présentation du projet de budget établi par la Commission. Le contenu de l'introduction générale qui précède le projet de budget devrait être décrit de manière plus détaillée. Il convient également d'intégrer une disposition sur la programmation financière pour les années futures, ainsi qu'une disposition sur la possibilité pour la Commission de présenter des documents de travail permettant d'appuyer les demandes budgétaires.
(20)
En ce qui concerne les spécificités de la politique étrangère et de sécurité commune, les formes que peuvent revêtir les actes de base relevant du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et des titres V et VI du traité sur l'Union européenne devraient être actualisées. En outre, la procédure d'adoption des actions préparatoires dans le domaine des actions extérieures devrait être adaptée au traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
(21)
Les règles relatives aux modes d'exécution du budget, qui régissent notamment les conditions d'externalisation des compétences d'exécution à des tiers, sont devenues trop complexes au fil des ans et il y a lieu de les simplifier. Dans le même temps, l'objectif initial de l'externalisation, à savoir que, quels que soient les modes d'exécution, les dépenses sont exécutées avec un niveau de contrôle et de transparence équivalent à celui attendu des services de la Commission, devrait être maintenu.
(22)
Il importe de distinguer clairement les situations dans lesquelles le budget est exécuté directement, par la Commission ou ses agences exécutives, les situations dans lesquelles le budget est exécuté par les États membres en gestion partagée et les situations dans lesquelles le budget est exécuté indirectement, par des tiers. Cela doit permettre l'établissement d'un régime harmonisé de gestion partagée et indirecte qui soit adaptable conformément à la réglementation sectorielle, en particulier lorsque le budget est exécuté par les États membres en gestion partagée. Ce régime harmonisé devrait inclure notamment les principes de base à respecter par la Commission lorsqu'elle décide d'exécuter le budget en gestion partagée ou indirectement et les principes de base à respecter par les parties chargées de tâches d'exécution budgétaire. La Commission devrait être en mesure d'appliquer les règles et procédures de l'Union ou d'accepter l'application des règles et procédures de la partie chargée de l'exécution, pour autant que celle-ci garantisse une protection équivalente des intérêts financiers de l'Union. Dans le cadre des tâches de surveillance de la Commission, il est également nécessaire de prévoir un ensemble d'obligations de contrôle et d'audit, comprenant notamment l'examen et l'approbation des comptes, pour toutes les méthodes d'exécution.
(23)
Les règles relatives à l'évaluation ex ante des entités et personnes chargées de tâches d'exécution budgétaire en gestion indirecte devraient être adaptées pour garantir que toutes les entités et personnes chargées de l'exécution fournissent un niveau de protection des intérêts financiers de l'Union équivalent à celui qui est exigé en vertu du présent règlement.
(24)
L'expérience acquise en matière d'institutionnalisation des PPP en tant qu'organismes de l'Union au sens de l'article 185 du règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 démontre qu'il convient de prévoir de nouvelles catégories de PPP élargissant la palette des instruments disponibles et d'inclure des organismes dont les règles sont plus souples et plus accessibles aux partenaires privés que celles qui s'appliquent aux institutions de l'Union. Ces nouvelles catégories devraient englober les organismes relevant du droit privé d'un État membre et les organismes qui sont établis par un acte de base et qui ont des règles financières conformes aux principes nécessaires pour garantir une bonne gestion financière des fonds de l'Union
(25)
Aux fins de l'article 317 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, le présent règlement devrait renforcer les obligations fondamentales d'audit et de contrôle incombant aux États membres lorsqu'ils exécutent le budget en gestion partagée, étant donné que ces obligations ne sont énoncées actuellement que dans la réglementation sectorielle. Il est dès lors nécessaire d'inclure des dispositions établissant un cadre cohérent pour tous les domaines politiques concernés et portant sur des structures administratives harmonisées au niveau national. Ce cadre ne devrait pas créer de structures de contrôle supplémentaires mais permettre aux États membres de désigner des organismes chargés de la gestion et du contrôle des fonds de l'Union. En outre, le présent règlement devrait contenir des dispositions relatives aux obligations communes en matière de gestion et de contrôle pour ces structures, à la déclaration annuelle de gestion par laquelle les gestionnaires assument la responsabilité de la gestion des fonds de l'Union qui leur ont été confiés, à l'examen et l'approbation des comptes, ainsi qu'aux mécanismes de suspension et de correction mis en œuvre par la Commission, afin de créer un cadre législatif cohérent, qui améliorerait aussi la sécurité juridique globale et l'efficacité des contrôles et des actions correctives ainsi que la protection des intérêts financiers de l'Union. Les dispositions détaillées, quant à elles, devraient être maintenues dans la réglementation sectorielle. Dans le contexte de l'approche de contrôle unique et en vue de réduire la charge administrative supplémentaire découlant de contrôles multiples, les États membres peuvent fournir à la Commission des déclarations, signées au niveau national ou régional approprié, conformément à leurs exigences constitutionnelles respectives.
(26)
Il y a lieu de clarifier certaines dispositions relatives aux tâches de l'ordonnateur délégué, notamment les dispositions concernant les contrôles ex ante et ex post que l'ordonnateur délégué met en place ainsi que ses tâches d'établissement de rapports. Dans cette perspective, le contenu du rapport annuel d'activités de l'ordonnateur délégué devrait être actualisé conformément à la pratique qui consiste à inclure les informations financières et de gestion nécessaires pour étayer la déclaration d'assurance de l'ordonnateur délégué relative à l'exercice de ses fonctions.
(27)
Il convient de clarifier les responsabilités du comptable de la Commission. Il y a lieu, en particulier, de préciser que le comptable de la Commission est la seule personne habilitée à définir les règles comptables et les plans comptables harmonisés, tandis que les comptables de toutes les autres institutions définissent les procédures comptables applicables au sein de leurs institutions.
(28)
Pour faciliter la mise en œuvre de certains programmes ou actions confiés, en particulier, à des institutions financières, il convient de prévoir dans le présent règlement la possibilité d'ouvrir des comptes fiduciaires. Ces comptes bancaires devraient être ouverts au nom ou pour le compte de la Commission dans les livres d'une institution financière. Ils devraient être gérés par cette institution financière sous la responsabilité de l'ordonnateur, et il devrait être possible de les ouvrir dans des monnaies autres que l'euro.
(29)
Concernant les opérations de recettes, il est nécessaire de rationaliser les règles relatives aux prévisions de créances de manière à prendre en considération les besoins budgétaires. L'enregistrement devrait être obligatoire lorsque les recettes sont escomptées avec un certain degré de probabilité et peuvent être chiffrées avec un niveau d'approximation raisonnable. À des fins de simplification, des dispositions spécifiques relatives aux procédures d'adaptation ou de suppression d'une prévision de créance devraient être introduites.
(30)
Les règles concernant le recouvrement devraient être simplifiées et renforcées. Il faudrait, en particulier, préciser que l'annulation d'une créance constatée n'implique pas la renonciation à un droit constaté de l'Union. De plus, afin de renforcer la sauvegarde des intérêts financiers de l'Union, les fonds de l'Union faisant l'objet d'une demande de remboursement ne devraient pas être traités par les États membres d'une manière moins favorable que les créances des organismes publics sur leur territoire.
(31)
Compte tenu de la nécessité de réduire le risque lié à la gestion des montants perçus à titre provisoire par le biais d'amendes, d'astreintes et de sanctions, ainsi que toutes recettes générées par ceux-ci, ces sommes devraient être enregistrées à titre de recettes budgétaires aussitôt que possible et au plus tard au cours de l'exercice qui suit l'épuisement de toutes les voies de recours contre les décisions les ayant imposées.
(32)
Conformément au principe de bonne gestion financière, il convient de clarifier les différents types de paiements. Les paiements de préfinancements devraient en outre être apurés régulièrement par l'ordonnateur compétent, conformément aux règles comptables définies par le comptable de la Commission. À cet effet, des dispositions adéquates devraient être incluses dans les contrats, décisions de subvention et conventions de subvention, ainsi que dans les conventions de délégation.
(33)
Le présent règlement devrait favoriser l'objectif de l'administration en ligne, et en particulier l'utilisation de données électroniques dans les échanges d'informations entre les institutions et les tiers.
(34)
La possibilité de mener des procédures de passation de marchés conjointes avec les États de l'Association européenne de libre-échange (AELE) ou les pays candidats à l'adhésion à l'Union, devrait être ouverte dans certaines conditions.
(35)
Il y a lieu d'améliorer les règles d'exclusion de la participation aux marchés publics notamment afin de mieux protéger les intérêts financiers de l'Union.
(36)
Étant donné que l'utilisation des ressources propres de la BCE et de la BEI a des conséquences financières pour l'Union, il convient qu'elles aient accès aux informations contenues dans la base de données centrale sur les exclusions, qui a été créée pour protéger les intérêts financiers de l'Union.
(37)
Il convient d'établir, pour la publication des décisions imposant des sanctions administratives et financières, portant en particulier sur les marchés publics, une base juridique solide conforme aux exigences en matière de protection des données. La publication devrait rester facultative pour des raisons de protection des données et de sécurité e.
(38)
L'obligation incombant aux contractants de constituer des garanties ne devrait plus être automatique mais devrait reposer sur une analyse des risques.
(39)
Dans un souci de sécurité juridique, il convient de clarifier le champ d'application des subventions et des instruments financiers. Une définition plus détaillée des conditions spécifiques applicables aux subventions, d'une part, et aux instruments financiers, d'autre part, devrait également contribuer à maximiser l'impact de ces deux types de soutien financier.
(40)
Il convient d'adapter les règles en matière de subventions applicables aux entités spécifiquement créées pour une action afin de faciliter l'accès aux financements de l'Union et à la gestion des subventions par les demandeurs et les bénéficiaires ayant décidé de travailler ensemble au sein d'un partenariat ou d'un groupement constitué conformément au droit national applicable, en particulier lorsque la forme juridique choisie permet un environnement de coopération solide et fiable. En outre, compte tenu des risques financiers pour l'Union et la nécessité d'éviter d'ajouter une série d'exigences contractuelles aux arrangements structurels existants, les entités liées à un bénéficiaire par des liens de capital ou des liens juridiques devraient être autorisées à déclarer les coûts éligibles sans être tenues par toutes les obligations d'un bénéficiaire.
(41)
L'expérience acquise dans l'utilisation des forfaits ou du financement à taux forfaitaire a révélé que ces formes de financement ont permis une simplification significative des procédures administratives et une réduction sensible du risque d'erreur. En outre, le financement axé sur les résultats s'est révélé approprié pour certains types d'actions. Dans ce contexte, il convient d'assouplir les conditions d'utilisation des formes simplifiées de subventions déterminées sur la base de forfaits, de coûts unitaires et de taux forfaitaires. En particulier, les montants déterminés par l'application d'une approche bénéficiaire par bénéficiaire devraient être autorisés, y compris lorsque ces montants sont déclarés par le bénéficiaire conformément à ses pratiques habituelles en matière de comptabilité analytique, en vue d'alléger la charge administrative et les frais supportés par ledit bénéficiaire spécifiquement à des fins d'information financière de l'Union.
(42)
En vue de supprimer les entraves à la participation aux programmes de subventions de l'Union de personnes dotées des compétences nécessaires mais qui ne sont pas rémunérées sous forme de salaire, comme cela peut être le cas pour les personnes qui travaillent dans de petites structures, les règles en matière de subventions devraient tenir compte des systèmes de rémunération spécifiques appliqués par les petites et moyennes entreprises (PME), conformément à la définition de la recommandation 2003/361/CE de la Commission du 6 mai 2003 concernant la définition des micro, petites et moyennes entreprises (5).
(43)
Les principes de non-profit et de cofinancement devraient être adaptés à la lumière de l'expérience pratique et des interprétations divergentes et de l'application desdits principes, ce qui donne lieu à des erreurs et parfois à des effets contreproductifs. En particulier, la définition du profit devrait se concentrer sur les coûts éligibles et les recettes spécifiquement destinées à les financer, afin de simplifier la tâche d'information incombant aux bénéficiaires et les encourager à diversifier leurs sources de financement. En outre, la Commission ne devrait pas présumer que d'autres donateurs ne récupéreront pas un surplus généré par leurs propres contributions et devrait donc récupérer les profits uniquement en proportion de sa subvention. Enfin, le principe de dégressivité ne s'est pas avéré être un outil efficace pour limiter le risque de dépendance des bénéficiaires de subventions de fonctionnement provenant des fonds de l'Union. En outre, la possibilité d'appliquer le principe de dégressivité a été considérablement réduite à la suite de la nécessaire instauration d'exceptions dans un certain nombre d'actes de base et dans le cas des formes simplifiées de subventions. Compte tenu de ces inconvénients, il convient de supprimer l'exigence de dégressivité applicable aux subventions de fonctionnement.
(44)
Il convient de faciliter l'accès aux financements de l'Union pour les entités dotées de ressources administratives limitées, ce qui peut représenter une population cible prioritaire pour certains programmes de subventions et s'avérer indispensable pour réaliser les objectifs des politiques de l'Union, en simplifiant davantage les procédures applicables aux subventions de faible valeur.
(45)
Afin d'assurer la sécurité juridique et établir une série de règles financières de base auxquelles les bénéficiaires peuvent se référer à travers les programmes de l'Union, le présent règlement devrait établir les critères d'éligibilité des coûts et les conditions spécifiques régissant certaines catégories de coûts et devrait prévoir une application cohérente de ceux-ci.
(46)
Il convient d'harmoniser les conditions concernant l'acceptation des contributions en nature de tiers à titre de cofinancement et la détermination de la valeur de ces contributions afin de réduire les risques d'erreur et de litige.
(47)
Dans un souci de transparence et en vue de tenir compte des contraintes de planification qui leur sont propres, l'appel de propositions devrait informer les demandeurs de subventions du délai d'engagement prévu pour les conventions de subvention à signer ou les décisions de subvention à notifier aux demandeurs. Dans le même objectif, le présent règlement devrait fixer un délai de référence, sur la base de l'expérience et des effets anticipés des mesures de simplification introduites.
(48)
Lorsque des erreurs systémiques ou récurrentes ayant un impact notable sur un certain nombre de subventions sont détectées, il convient d'autoriser, dans des conditions strictes, l'extension des conclusions du contrôle aux subventions non contrôlées qui sont également concernées, de façon à alléger la charge financière et administrative créée par les contrôles et audits sur place. La Commission ne devrait recourir à l'extrapolation du taux de réduction ou de recouvrement appliqué aux subventions pour lesquelles des erreurs systémiques ou récurrentes ont été démontrées que lorsqu'il n'est pas possible ou réalisable moyennant un effort proportionné de quantifier précisément le montant des coûts inéligibles pour chaque subvention concernée.
(49)
Le présent règlement devrait établir des périodes standard durant lesquelles les documents relatifs aux subventions de l'Union devraient être conservés par les bénéficiaires afin d'éviter des exigences contractuelles divergentes ou disproportionnées, tout en continuant de prévoir un délai suffisant pour la Commission et la Cour des comptes pour qu'elles aient accès à ces données et document et effectuent les contrôles et audits ex-post nécessaires en vue de protéger les intérêts financiers de l'Union.
(50)
Il convient d'étendre, dans certaines conditions, la possibilité donnée au bénéficiaire d'accorder un soutien financier à des tiers, afin de promouvoir l'exécution correcte des programmes ciblant notamment de nombreuses personnes physiques qu'il n'est possible d'atteindre que par des subventions en cascade. Il convient néanmoins de maintenir le principe selon lequel le bénéficiaire ne peut exercer un pouvoir discrétionnaire dans l'attribution d'un soutien financier à des tiers, en particulier afin d'éviter toute confusion entre la possibilité offerte aux bénéficiaires de concevoir et mettre en œuvre, sous leur responsabilité, des actions impliquant un soutien financier en tant qu'activité éligible et la possibilité de confier des tâches d'exécution budgétaire à travers la gestion partagée ou indirecte de certains organismes, entités ou personnes.
(51)
Il convient de faciliter le recours aux prix, qui constituent un type de soutien financier utile, et de clarifier les règles applicables, en séparant les prix du régime des subventions et en supprimant toute référence aux coûts prévisibles. Les prix ne constituent cependant pas un instrument adapté à tous les objectifs des politiques de l'Union et devraient donc être considérés comme un complément, et non un substitut, à d'autres instruments de financement tels que les subventions.
(52)
Les instruments financiers peuvent s'avérer très utiles pour multiplier l'impact des fonds de l'Union, lorsque ces fonds sont mis en commun avec d'autres fonds et comportent un effet de levier. Étant donné que ces instruments financiers ne peuvent pas être assimilés à des services ou à des subventions, il convient de créer un nouveau type de soutien financier. Les instruments financiers ne devraient être mis en œuvre que dans des conditions strictes, afin de ne pas susciter de risques budgétaires pour le budget, ni de risque de distorsion du marché qui est incompatible avec les règles en matière d'aides d'État.
(53)
Dans le cadre des crédits annuels autorisés par le Parlement européen et le Conseil pour un programme, il convient d'utiliser les instruments financiers à titre complémentaire, sur la base d'une évaluation ex ante démontrant qu'ils sont plus efficaces pour la réalisation des objectifs des politiques de l'Union que d'autres formes de financement de l'Union, y compris les subventions.
(54)
Les instruments financiers devraient être autorisés par un acte de base, définissant en particulier leurs objectifs et leur durée. Lorsque des instruments financiers sont créés en l'absence d'un acte de base, dans des cas dûment justifiés, ils devraient être autorisés par le Parlement européen et le Conseil dans le budget.
(55)
Il convient de définir les instruments relevant éventuellement du titre VIII de la première partie, tels que les prêts, les garanties, les participations ou quasi-participations et les instruments financiers avec partage des risques. La définition des instruments de partage des risques devraient permettre d'inclure les rehaussements de crédit destinés aux obligations liées à des projets, couvrant les risques liés au service de la dette d’un projet et atténuant le risque de crédit des détenteurs d’obligations par des rehaussements de crédit sous la forme d'un prêt ou d'une garantie.
(56)
Les remboursements annuels, y compris les remboursements de capital, les garanties libérées et les remboursements du principal des emprunts devraient constituer des recettes affectées internes. Les recettes comprenant les dividendes, les gains en capital, les commissions de garantie et les intérêts sur prêts et sur les montants des comptes fiduciaires devraient être inscrites au budget, après déduction des coûts et frais de gestion. Le présent règlement devrait énoncer les principes et conditions relatifs aux instruments financiers et les règles concernant la limitation de la responsabilité financière de l'Union, la lutte contre la fraude et le blanchiment d'argent, la liquidation des instruments financiers et l'établissement de rapports.
(57)
Il y a lieu de simplifier la présentation des comptes en disposant que la comptabilité de l'Union ne comprend que les états financiers consolidés et la comptabilité budgétaire agrégée. Il convient également de préciser que le processus de consolidation ne concerne que les institutions, les organismes qui sont créés en vertu du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du traité Euratom et qui ont la personnalité juridique et reçoivent des contributions à la charge du budget, ainsi que d'autres organismes dont la consolidation des comptes est requise par les règles comptables adoptées par le comptable.
(58)
Comme l'exigent les normes comptables internationalement admises sur lesquelles reposent les règles comptables de l'Union, la charge des pensions, ainsi que les autres passifs liés aux avantages du personnel, devraient figurer dans les comptes de l'Union, apparaître séparément au bilan de l'Union et faire l'objet d'une explication complémentaire dans les notes annexées aux états financiers.
(59)
Afin d'établir une distinction claire entre les tâches et responsabilités du comptable de la Commission et celles des comptables des institutions ou organismes qui sont créés en vertu du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du traité Euratom et qui ont la personnalité juridique et reçoivent des contributions à la charge du budget, ainsi que d'autres organismes dont la consolidation des comptes est requise par les règles comptables adoptées par le comptable, le rapport sur la gestion budgétaire et financière de l'exercice devrait être préparé par chaque institution ou organisme, puis transmis au Parlement européen, au Conseil et à la Cour des comptes pour le 31 mars de l'exercice suivant.
(60)
Il est nécessaire d'actualiser les règles et principes comptables de l'Union afin d'assurer leur cohérence avec les règles de l'International Public Sector Accounting Standard Board.
(61)
La Cour des comptes devrait veiller à ce que celles de ses observations qui pourraient avoir un impact sur les comptes définitifs des contrôlés ou sur la légalité ou la régularité de leurs opérations sous-jacentes soient transmises à l'institution ou à l'organisme concerné en temps utile, afin de laisser aux contrôlés suffisamment de temps pour répondre à ces observations.
(62)
Il convient d'actualiser les dispositions relatives aux comptes provisoires et définitifs, en particulier dans le but de préciser les informations financières qui doivent accompagner les comptes transmis au comptable de la Commission à des fins de consolidation.
(63)
En ce qui concerne les informations à transmettre par la Commission dans le cadre de la décharge, cette dernière devrait notamment présenter au Parlement européen et au Conseil un rapport d'évaluation des finances de l'Union, conformément à l'article 318 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
(64)
En ce qui concerne les dispositions spécifiques du présent règlement relatives aux Fonds structurels, au Fonds de cohésion, au Fonds européen pour la pêche, au Fonds européen agricole pour le développement rural et aux Fonds dans le domaine de la liberté, de la sécurité et de la justice qui font l'objet d'une gestion partagée, il convient de maintenir le reversement de préfinancements et la reconstitution de crédits dans les conditions prévues par la déclaration de la Commission annexée au règlement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions générales sur les Fonds structurels (6). Par ailleurs, par dérogation à la règle du report, la Commission devrait être autorisée à reporter jusqu'à la clôture du programme des crédits d'engagement disponibles à la fin de l'exercice résultant du reversement de préfinancements, et à utiliser ces crédits d'engagement lorsque d'autres crédits d'engagement ne sont plus disponibles.
(65)
Il convient de clarifier la participation du Centre commun de recherche (CCR) aux procédures de passation de marchés et d'octroi de subventions. De plus, pour réaliser efficacement les activités qui y sont liées, les recettes découlant de la participation à ces procédures devraient être considérées à titre exceptionnel comme des recettes affectées externes.
(66)
Les dispositions spécifiques relatives à l'exécution des actions extérieures devraient être adaptées aux modifications apportées aux modes d'exécution et une approche différenciée devrait être prévue lorsque l'Union doit réagir face à des situations d'urgence humanitaire, de crise internationale ou des besoins de transition de pays tiers vers l'instauration d'un régime démocratique.
(67)
Le présent règlement devrait fixer les conditions générales dans lesquelles l'appui budgétaire peut être utilisé comme instrument de l'action extérieure. Ces conditions devraient porter sur la garantie d'une gestion suffisamment transparente, fiable et efficace des finances publiques. En outre, la Commission devrait déterminer dans une décision de financement les objectifs et les résultats attendus auxquels le paiement de l'appui budgétaire devrait être lié. Ces éléments, ainsi que les conditions dans lesquelles l'appui budgétaire doit être remboursé, devraient figurer dans la convention de financement conclue avec le pays bénéficiaire.
(68)
En vue de renforcer le rôle international de l'Union en matière d'actions extérieures et de développement et d'augmenter sa visibilité et son efficacité, la Commission devrait être autorisée à créer et à gérer des fonds fiduciaires de l'Union en faveur d'actions d'urgence, de post-urgence ou thématiques. Bien que n'étant pas intégrés au budget, ces fonds fiduciaires devraient être gérés conformément au présent règlement, dans la mesure nécessaire à la sécurité et à la transparence de l'utilisation des fonds de l'Union. À cette fin, la Commission devrait présider le conseil d'administration créé pour chaque fonds fiduciaire afin de garantir la représentation des donateurs et de décider de l'utilisation des fonds. Il convient en outre que le comptable de chaque fonds soit le comptable de la Commission.
(69)
Le délai de conclusion de contrats et de conventions de subventions par les entités chargées, en gestion indirecte, de la mise en œuvre d'actions extérieures devrait être limité à trois ans à compter de la signature de la convention de délégation, sauf circonstances spécifiques exceptionnelles et extérieures. Ce délai ne devrait toutefois pas s'appliquer aux programmes pluriannuels mis en œuvre dans le cadre des procédures relatives aux Fonds structurels. Dans le cas de ces programmes pluriannuels, les règles détaillées concernant le dégagement de crédits devraient être fixées dans la réglementation sectorielle.
(70)
S'agissant des règles spécifiques relatives à la passation de marchés dans le cadre d'actions extérieures, les ressortissants de pays tiers établis dans des pays bénéficiaires devraient être autorisés à participer aux appels d'offres, y compris en cas de mise en œuvre d'un programme sans acte de base et dans des circonstances exceptionnelles dûment justifiées.
(71)
La manière dont les institutions rendent compte des projets immobiliers au Parlement européen et au Conseil devrait être améliorée. Les institutions devraient informer à l'avance le Parlement européen et le Conseil de leurs futurs projets immobiliers et des différents stades desdits projets. S'agissant des projets immobiliers qui ont un impact sensible sur le budget, c'est leur approbation plutôt qu'un simple avis qui devrait requise de la part du Parlement européen et du Conseil.
(72)
On devrait permettre aux institutions de mener une politique immobilière à long terme et de bénéficier de taux d'intérêt avantageux du fait de la cote de crédit favorable de l'Union sur les marchés financiers. À cet effet, ils devraient être autorisés à souscrire des emprunts pour acquérir des actifs immobiliers. Il serait ainsi possible de remédier à la complexité du système actuel, tout en réduisant les coûts et en augmentant la transparence.
(73)
À la lumière de l'expérience acquise, le présent règlement devrait préciser la portée des activités, la procédure de sélection et les conditions de paiement de personnes physiques choisies en qualité d'experts.
(74)
Afin de compléter et de modifier certains aspects du présent règlement, il convient de déléguer à la Commission le pouvoir d'adopter des actes conformément à l'article 290 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne. Le contenu et l'étendue de chaque délégation sont détaillés dans les articles correspondants. Il importe particulièrement que la Commission procède aux consultations appropriées durant son travail préparatoire au sujet d'actes délégués, y compris au niveau des experts. Il convient que, lorsqu'elle prépare et élabore des actes délégués, la Commission veille à ce que les documents pertinents soient transmis simultanément, en temps utile et de façon appropriée, au Parlement européen et au Conseil.
(75)
Il convient de ne réviser le présent règlement qu'en cas de nécessité, et au plus tard deux ans avant l'expiration du premier cadre financier pluriannuel postérieur à 2013. Des révisions trop fréquentes entraînent des coûts disproportionnés pour ajuster les structures et procédures administratives aux nouvelles règles. En outre, il se peut que le manque de temps ne permette pas de tirer des conclusions valables de l'application des règles en vigueur.
(76)
Il y a lieu d'énoncer des dispositions transitoires. Le présent règlement ne devrait s'appliquer qu'après l'adoption des actes délégués contenant les modalités d'application, lesquels devraient entrer en vigueur en décembre 2012. Afin d'éviter l'application du présent règlement au cours du dernier mois de l'année, il convient de reporter son application au 1er janvier 2013. En outre, pour assurer la cohérence avec la réglementation sectorielle, il convient de reporter au 1er janvier 2014 l'application des dispositions relatives aux méthodes d'exécution et aux instruments financiers. Enfin, pour permettre leur application dès le budget 2012, il convient que les dispositions relatives aux virements des crédits de paiement pour les Fonds structurels en fin d'exercice s'appliquent à compter de la date d'entrée en vigueur du présent règlement.
(77)
Le présent règlement devrait entrer en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne afin de permettre l'adoption en temps utile des actes délégués en vertu du présent règlement. L'entrée en vigueur du présent règlement en temps utile est nécessaire pour l'application des règles énoncées dans les actes délégués à dater du 1er janvier 2013, afin d'éviter les difficultés liées à une modification des règles financières en cours d'exercice.
(78)
Le Contrôleur européen de la protection des données a été consulté conformément à l'article 28, paragraphe 2, du règlement (CE) no 46/2001 du Parlement européen et du Conseil du 18 décembre 2000 relatif à la protection des personnes physiques à l'égard du traitement des données à caractère personnel par les institutions et organes communautaires et à la libre circulation de ces données (7) et a rendu un avis le 15 avril 2011 (8),
ONT ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
PREMIÈRE PARTIE
DISPOSITIONS COMMUNES
TITRE I
OBJET, CHAMP D’APPLICATION ET DÉFINITIONS
Article premier
Objet
1. Le présent règlement énonce les règles relatives à l'établissement et à l'exécution du budget général de l'Union européenne, ainsi qu'à la reddition et à la vérification des comptes.
2. Le présent règlement s'applique à l'exécution du budget pour l'Agence d'approvisionnement d'Euratom.
Article 2
Définitions
Aux fins du présent règlement, on entend par:
a)
"Union", l'Union européenne, la Communauté européenne de l'énergie atomique ou les deux à la fois, en fonction du contexte;
b)
"institution", le Parlement européen, le Conseil européen, le Conseil, la Commission européenne, la Cour de justice de l'Union européenne, la Cour des comptes, le Comité économique et social européen, le Comité des régions, le Médiateur européen, le Contrôleur européen de la protection des données et le Service européen pour l'action extérieure (SEAE); la Banque centrale européenne n'est pas considérée comme une institution de l'Union;
c)
"budget", l'acte qui prévoit et autorise, pour chaque exercice, l'ensemble des recettes et des dépenses estimées nécessaires de l'Union;
d)
"acte de base", un acte juridique qui donne un fondement juridique à une action et à l'exécution de la dépense correspondante inscrite au budget.
Un acte de base peut prendre les formes suivantes:
i)
dans l'application du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du traité instituant la Communauté européenne de l'énergie atomique (traité Euratom), la forme d'un règlement, d'une directive ou d'une décision au sens de l'article 288 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne; ou
ii)
dans l'application du titre V du traité sur l'Union européenne, l'une des formes prévues à l'article 26, paragraphe 2, à l'article 28, paragraphe 1, à l'article 29, à l'article 31, paragraphe 2, et aux articles 33 et 37 dudit traité.
Les recommandations et les avis ne constituent pas des actes de base;
e)
"méthode d'exécution", la méthode d'exécution budgétaire décrite aux articles 58, 59 ou 60;
f)
"convention de délégation", une convention conclue avec des entités et des personnes chargées de tâches d'exécution budgétaire en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c) i) à viii);
g)
"bénéficiaire", une personne physique ou morale avec laquelle une convention de subvention a été signée ou à laquelle une décision de subvention a été notifiée;
h)
"contractant", une personne physique ou morale avec laquelle un marché public a été passé;
i)
"destinataire", un bénéficiaire, un contractant ou toute personne physique ou morale qui reçoit des prix ou des fonds dans le cadre d'un instrument financier;
j)
"prix", une contribution financière accordée à titre de récompense à la suite d'un concours;
k)
"prêt", un accord par lequel le prêteur met à la disposition de l'emprunteur une somme d'argent convenue pour le délai convenu et en vertu duquel l'emprunteur est tenu de rembourser ladite somme dans le délai convenu;
l)
"garantie", un engagement écrit d'assumer la responsabilité de tout ou partie de la dette ou de l'obligation d'un tiers ou de l'exécution réussie de ses obligations par ledit tiers en cas d'événement qui déclenche ladite garantie, tel qu'un défaut de paiement sur un prêt;
m)
"participations acquises", un apport de capitaux propres à une entreprise, investis directement ou indirectement en contrepartie de la propriété totale ou partielle de celle-ci, et lorsque l'investisseur de fonds propres peut en outre exercer un certain contrôle sur la gestion de l'entreprise et partager les bénéfices de l'entreprise;
n)
"quasi-participation", un type de financement se situant entre les fonds propres et les emprunts, de risque plus élevé que la dette de premier rang mais moins élevé que les fonds propres de première catégorie. Les quasi-participations peuvent être structurées comme de la dette, non garanties ou subordonnées et, dans certains cas, convertibles en participations, ou comme des participations privilégiées;
o)
"instrument de partage des risques", un instrument financier qui garantit le partage d'un risque défini entre deux ou plusieurs entités, le cas échéant contre le versement d'une rémunération convenue;
p)
"instruments financiers", les mesures de soutien financier prises par l'Union et financées à titre complémentaire sur le budget pour réaliser un ou plusieurs objectifs précis de l'Union. Ces instruments peuvent prendre la forme de participations, de quasi-participations, de prêts ou de garanties, ou d'autres instruments de partage des risques, et peuvent, le cas échéant, être associés à des subventions;
q)
"statut", le statut des fonctionnaires de l'Union européenne et le régime applicable aux autres agents de l'Union européenne énoncés dans le règlement (CEE, Euratom, CECA) no 259/68 du Conseil (9);
r)
"contrôle", toute mesure prise pour fournir des assurances raisonnables en ce qui concerne l'efficacité, l'efficience et l'économie des opérations, la fiabilité de l'information, la protection des actifs et de l'information, la prévention, la détection et la correction de la fraude et des irrégularités ainsi que leur suivi et la gestion appropriée des risques concernant la légalité et la régularité des transactions sous-jacentes, en tenant compte du caractère pluriannuel des programmes et de la nature des paiements concernés. Les contrôles peuvent donner lieu à différentes vérifications ainsi qu'à la mise en œuvre de toutes politiques et procédures destinées à réaliser les objectifs décrits à la première phrase;
s)
"vérification", la vérification d'un aspect spécifique d'une opération de dépense ou de recette.
Article 3
Conformité de la législation dérivée au présent règlement
1. Les dispositions relatives à l'exécution du budget en recettes ou en dépenses figurant dans un autre acte de base respectent les principes budgétaires énoncés au titre II de la première partie.
2. Sans préjudice du paragraphe 1, toute proposition ou modification d'une proposition soumise à l'autorité législative prévoyant des dérogations à des dispositions autres que celles de la première partie, titre II, ou aux actes délégués adoptés en vertu du présent règlement indique clairement ces dérogations et mentionne, dans les considérants et l'exposé des motifs de ces propositions, les raisons précises qui justifient ces dérogations.
Article 4
Délais, dates et termes
Sauf dispositions contraires, le règlement (CEE, Euratom) no 1182/71 du Conseil du 3 juin 1971 portant détermination des règles applicables aux délais, aux dates et aux termes (10) est applicable aux délais fixés par le présent règlement.
Article 5
Protection des données à caractère personnel
Le présent règlement ne porte pas atteinte aux dispositions de la directive 95/46/CE du Parlement européen et du Conseil du 24 octobre 1995 relative à la protection des personnes physiques à l'égard du traitement des données à caractère personnel et à la libre circulation de ces données (11), et du règlement (CE) no 45/2001.
TITRE II
PRINCIPES BUDGÉTAIRES
Article 6
Respect des principes budgétaires
Dans les conditions définies au présent règlement, l'établissement et l'exécution du budget respectent les principes d'unité, de vérité budgétaire, d'annualité, d'équilibre, d'unité de compte, d'universalité, de spécialité, de bonne gestion financière - qui suppose un contrôle interne efficace et efficient - et de transparence.
CHAPITRE 1
Principes d'unité et de vérité budgétaire
Article 7
Champ d'application du budget
1. Le budget comprend:
a)
les recettes et les dépenses de l'Union, y compris les dépenses administratives entraînées pour les institutions par les dispositions du traité sur l'Union européenne dans le domaine de la politique étrangère et de sécurité commune, ainsi que les dépenses opérationnelles entraînées par la mise en œuvre desdites dispositions quand celles-ci sont à la charge du budget;
b)
les recettes et les dépenses de la Communauté européenne de l'énergie atomique.
2. Le budget comporte l'inscription des garanties des opérations d'emprunts et de prêts contractés par l'Union, y compris les opérations du mécanisme européen de stabilité financière et du mécanisme de soutien à la balance des paiements, conformément à l'article 49, paragraphe 1, point d).
Article 8
Règles spécifiques relatives aux principes d'unité et de vérité budgétaire
1. Sans préjudice de l'article 83, aucune recette ne peut être perçue et aucune dépense ne peut être effectuée, sauf par imputation à une ligne du budget.
2. Aucune dépense ne peut être engagée ni ordonnancée au-delà des crédits autorisés.
3. Un crédit ne peut être inscrit au budget que s'il correspond à une dépense estimée nécessaire.
4. Les intérêts produits par les paiements de préfinancement effectués à partir du budget ne sont pas dus à cette dernière, sauf disposition contraire prévue par les conventions de délégation, à l'exception des conventions conclues avec des pays tiers ou les organismes qu'ils ont désignés. Dans les cas où ils sont prévus, ces intérêts sont soit réutilisés en faveur de l'action correspondante, soit déduits des demandes de paiement conformément à l'article 23, paragraphe 1, premier alinéa, point c), soit recouvrés.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées sur la comptabilisation des intérêts produits par les paiements de préfinancement.
CHAPITRE 2
Principe d'annualité
Article 9
Définition
Les crédits inscrits au budget sont autorisés pour la durée d'un exercice budgétaire qui commence le 1er janvier et s'achève le 31 décembre.
Article 10
Type de crédits
1. Le budget comporte des crédits dissociés, qui donnent lieu à des crédits d'engagement et à des crédits de paiement, et des crédits non dissociés.
2. Les crédits d'engagement couvrent le coût total des engagements juridiques souscrits pendant l'exercice, sous réserve de l'article 86, paragraphe 4, et de l'article 189, paragraphe 2.
3. Les crédits de paiement couvrent les paiements qui découlent de l'exécution des engagements juridiques souscrits au cours de l'exercice ou des exercices antérieurs.
4. Les paragraphes 1 et 2 du présent article ne portent pas préjudice aux dispositions particulières des titres I, IV et VI de la deuxième partie et ne font pas obstacle à la possibilité d'engager globalement des crédits ou à la possibilité de procéder à des engagements budgétaires par tranches annuelles.
Article 11
Principes comptables applicables aux recettes et aux crédits
1. Les recettes au titre d'un exercice sont inscrites dans les comptes de l'exercice sur la base des montants perçus au cours dudit exercice. Toutefois, les ressources propres du mois de janvier de l'exercice suivant peuvent être mises à disposition à titre anticipatif conformément au règlement (CE, Euratom) no 1150/2000 du Conseil du 22 mai 2000 portant application de la décision 2007/436/CE, Euratom relative au système des ressources propres des Communautés européennes (12).
2. Les inscriptions de ressources propres provenant de la taxe sur la valeur ajoutée, de la ressource complémentaire fondée sur le revenu national brut et, le cas échéant, des contributions financières peuvent être ajustées conformément au règlement (CE, Euratom) no 1150/2000.
3. Les crédits alloués au titre d'un exercice ne sont utilisés que pour couvrir les dépenses engagées et payées au cours de cet exercice et pour couvrir les montants dus au titre d'engagements qui remontent à des exercices précédents.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux crédits de l'exercice.
4. Les engagements de crédits sont comptabilisés sur la base des engagements juridiques effectués jusqu'au 31 décembre. Par dérogation, les engagements budgétaires globaux visés à l'article 86, paragraphe 4, et les conventions de financement visées à l'article 189, paragraphe 2, et conclues avec des pays tiers, sont comptabilisés sur la base des engagements budgétaires effectués jusqu'au 31 décembre.
5. Les paiements sont comptabilisés au titre d'un exercice sur la base des paiements exécutés par le comptable au plus tard le 31 décembre de cet exercice.
6. Par dérogation aux paragraphes 3, 4 et 5, les dépenses du Fonds européen agricole de garantie sont prises en compte au titre d'un exercice selon les règles fixées au titre I de la deuxième partie.
Article 12
Engagement de crédits
Les crédits figurant au budget peuvent être engagés avec effet au 1er janvier, dès l'adoption définitive du budget, sous réserve des dérogations prévues au titre I et au titre VI de la deuxième partie.
Article 13
Annulation et report de crédits
1. Les crédits non utilisés à la fin de l'exercice pour lequel ils ont été inscrits sont annulés.
Toutefois, ils peuvent faire l’objet d’une décision de report, limité au seul exercice suivant, prise par l’institution concernée au plus tard le 15 février conformément aux paragraphes 2 et 3, ou faire l'objet d'un report de droit conformément au paragraphe 4.
2. Pour les crédits d'engagement et les crédits non dissociés non encore engagés à la fin de l'exercice, le report peut porter sur:
a)
les montants correspondant aux crédits d'engagement ou aux crédits non dissociés relatifs à des projets immobiliers, pour lesquels la plupart des étapes préparatoires à l'acte d'engagement sont achevées au 31 décembre; ces montants peuvent être engagés jusqu'au 31 mars de l'année suivante, ou jusqu'au 31 décembre de l'année suivante s'agissant des montants relatifs à des projets immobiliers;
b)
les montants qui se révèlent nécessaires lorsque l'autorité législative a arrêté l'acte de base au cours du dernier trimestre de l'exercice, sans que la Commission ait pu engager jusqu'au 31 décembre les crédits prévus à cette fin au budget.
3. Pour les crédits de paiement, le report peut porter sur les montants nécessaires pour couvrir des engagements antérieurs ou liés à des crédits d'engagement reportés, lorsque les crédits de paiement prévus sur les lignes concernées au budget de l'exercice suivant ne sont pas suffisants pour couvrir les besoins.
L'institution concernée utilise par priorité les crédits autorisés pour l'exercice en cours et n'a recours aux crédits reportés qu'après épuisement des premiers.
4. Les crédits non dissociés, correspondant à des obligations régulièrement contractées à la fin de l'exercice, sont reportés de droit au seul exercice suivant.
5. L'institution concernée informe le Parlement européen et le Conseil au plus tard le 15 mars, de la décision de report qu'elle a prise, en précisant, par ligne budgétaire, comment les critères prévus aux paragraphes 2 et 3 sont appliqués à chaque report.
6. Sans préjudice de l'article 14, les crédits mis en réserve et les crédits relatifs aux dépenses de personnel ne peuvent faire l'objet d'un report. Aux fins du présent article, les dépenses de personnel comprennent les rémunérations et indemnités des membres et du personnel des institutions auxquels s'applique le statut.
7. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à l'annulation et au report de crédits.
Article 14
Règles relatives au report des recettes affectées
Le report des recettes affectées visées à l'article 21 et des crédits non utilisés et disponibles au 31 décembre au titre desdites recettes s'effectue conformément aux règles suivantes:
a)
les recettes affectées externes sont reportées de droit et doivent avoir été utilisées dans leur intégralité à la date à laquelle l'ensemble des opérations liées au programme ou à l'action auquel elles sont affectées ont été effectuées; les recettes affectées externes perçues au cours de la dernière année du programme ou de l'action peuvent être utilisées pendant la première année du programme ou de l'action qui suit;
b)
les recettes affectées internes font l'objet d'un report limité à une seule année, à l'exception des recettes affectées internes définies à l'article 21, paragraphe 3, point g), qui sont reportées de droit.
Article 15
Dégagements de crédits
Sans préjudice des articles 178 et 182, les dégagements, à la suite de la non-exécution totale ou partielle des actions auxquelles les crédits ont été affectés, intervenant au cours des exercices ultérieurs par rapport à l'exercice pour lequel ces crédits ont été inscrits au budget, donnent lieu à l'annulation des crédits correspondants.
Article 16
Règles applicables en cas d'adoption tardive du budget
1. Si le budget n'est pas adopté définitivement à l'ouverture de l'exercice, la procédure visée à l'article 315, premier alinéa, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (le régime des douzièmes provisoires) s'applique. Les opérations d'engagement et de paiement peuvent être effectuées dans les limites visées au paragraphe 2 du présent article.
2. Les opérations d'engagement peuvent être effectuées par chapitre, dans la limite maximale du quart de l'ensemble des crédits autorisés au chapitre en question pour l'exercice précédent, augmenté d'un douzième pour chaque mois écoulé.
La limite des crédits prévus dans le projet de budget ne peut être dépassée.
Les opérations de paiement peuvent être effectuées mensuellement par chapitre dans la limite maximale du douzième des crédits autorisés au chapitre en question pour l'exercice précédent, dans la limite du douzième des dotations prévues au même chapitre dans le projet de budget.
3. Les crédits autorisés au chapitre en question pour l'exercice précédent, comme indiqué aux paragraphes 1 et 2, s'entendent comme se rapportant aux crédits votés dans le budget, y compris les budgets rectificatifs, dont les montants sont corrigés des virements effectués au cours de cet exercice.
4. Si la continuité de l'action de l'Union et les nécessités de la gestion l'exigent, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur une proposition de la Commission, peut autoriser des dépenses excédant un douzième provisoire mais ne dépassant pas quatre douzièmes provisoires au total, sauf dans des cas dûment justifiés, tant pour les opérations d'engagement que pour les opérations de paiement au-delà de ceux rendus automatiquement disponibles conformément aux paragraphes 1 et 2. Il transmet sans tarder la décision d'autorisation au Parlement européen.
Cette décision entre en vigueur trente jours après son adoption, sauf si le Parlement européen:
a)
statuant à la majorité des membres qui le composent, décide de réduire ces dépenses dans ce délai, auquel cas la Commission présente une nouvelle proposition; ou
b)
informe le Conseil et la Commission qu'il n'entend pas réduire ces dépenses, auquel cas la décision entre en vigueur avant l'expiration des trente jours.
Les douzièmes additionnels sont autorisés par entier et ne sont pas fractionnables.
5. Si, pour un chapitre déterminé, l'autorisation de quatre douzièmes provisoires accordée conformément au paragraphe 3 ne permet pas de faire face aux dépenses nécessaires en vue d'éviter une rupture de continuité de l'action de l'Union dans le domaine couvert par le chapitre en cause, un dépassement du montant des crédits inscrits au chapitre correspondant du budget de l'exercice précédent peut être autorisé, à titre exceptionnel. Le Parlement européen et le Conseil statuent conformément aux procédures visées au paragraphe 3. Toutefois, le montant global des crédits ouverts au budget de l'exercice précédent ou au projet de budget proposé ne peut en aucun cas être dépassé.
CHAPITRE 3
Principe d’équilibre
Article 17
Définition et portée
1. Le budget doit être équilibré en recettes et en crédits de paiement.
2. L'Union et les organismes visés à l'article 208 ne peuvent souscrire des emprunts dans le cadre du budget.
Article 18
Solde de l'exercice
1. Le solde de chaque exercice est inscrit dans le budget de l'exercice suivant en recette ou en crédit de paiement, selon qu'il s'agit d'un excédent ou d'un déficit.
2. Les estimations appropriées desdits recettes ou crédits de paiement sont inscrites dans le budget au cours de la procédure budgétaire et par recours à la procédure de la lettre rectificative présentée conformément à l'article 39. Les estimations sont établies conformément au règlement (CE, Euratom) no 1150/2000.
3. Après la remise des comptes provisoires de chaque exercice, la différence entre ces comptes et les estimations est inscrite dans le budget de l'exercice suivant par la voie d'un budget rectificatif dont elle sera et restera le seul objet. Dans ce cas, la Commission présente le projet de budget rectificatif simultanément au Parlement européen et au Conseil dans les quinze jours suivant la présentation des comptes provisoires.
CHAPITRE 4
Principe d’unité de compte
Article 19
Utilisation de l'euro
1. Le cadre financier pluriannuel et le budget sont établis, sont exécutés et font l'objet d'une reddition des comptes en euros. Toutefois, pour les besoins de la trésorerie visée à l'article 68, paragraphe 1, le comptable et, dans le cas de régies d'avances, les régisseurs d'avances, ainsi que, aux fins de la gestion administrative de la Commission et du SEAE, l'ordonnateur compétent, sont autorisés à effectuer des opérations dans d'autres monnaies dans les conditions précisées dans les actes délégués adoptés en vertu du présent règlement.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives au taux de conversion entre l'euro et les autres monnaies.
CHAPITRE 5
Principe d’universalité
Article 20
Définition et portée
Sans préjudice de l'article 21, l'ensemble des recettes couvre l'ensemble des crédits de paiement. Sans préjudice de l'article 23, les recettes et les dépenses sont inscrites sans contraction entre elles.
Article 21
Recettes affectées
1. Les recettes affectées externes et les recettes affectées internes sont utilisées en vue de financer des dépenses spécifiques.
2. Constituent des recettes affectées externes:
a)
les contributions financières des États membres relatives à certains programmes de recherche en vertu du règlement (CE, Euratom) no 1150/2000;
b)
les contributions financières des États membres et de pays tiers, y compris, dans les deux cas, de leurs agences publiques, d'entités ou de personnes physiques, relatives à certains projets ou programmes d'aide extérieure financés par l'Union et gérés pour leur compte par la Commission;
c)
les intérêts sur les dépôts et les amendes prévus par le règlement (CE) no 1467/97 du Conseil du 7 juillet 1997 visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs (13);
d)
les recettes correspondant à une destination déterminée, telles que les revenus de fondations, les subventions, les dons et legs, y compris les recettes affectées propres à chaque institution;
e)
les contributions financières, non couvertes par le point b), de pays tiers ou d'organismes ne relevant pas de l'Union à des activités de l'Union;
f)
les recettes affectées visées à l'article 181, paragraphe 2, et à l'article 183, paragraphe 2;
g)
les recettes affectées internes visées au paragraphe 3, dans la mesure où elles sont accessoires aux autres recettes visées au présent paragraphe.
3. Constituent des recettes affectées internes:
a)
les recettes provenant de tiers pour des fournitures, des prestations de services ou des travaux effectués sur leur demande;
b)
le produit de la vente des véhicules, des matériels, des installations, des matières ainsi que des appareils à usage scientifique et technique, qui sont remplacés ou mis au rebut, lorsque la valeur comptable est totalement amortie;
c)
les recettes provenant de la restitution, conformément à l'article 80, des sommes qui ont été indûment payées;
d)
les recettes provenant d'intérêts produits par les paiements de préfinancement, sous réserve de l'article 8, paragraphe 4;
e)
le produit de fournitures, de prestations de services et de travaux effectués en faveur d'autres services au sein d'une institution, institutions ou organismes, y compris le montant des indemnités de mission payées pour le compte d'autres institutions ou organismes et remboursées par ceux-ci;
f)
le montant des indemnités d'assurances perçues;
g)
les recettes provenant d'indemnités locatives;
h)
les recettes provenant de la vente de publications et films, y compris ceux sur support électronique;
i)
les remboursements à des instruments financiers conformément à l'article 140, paragraphe 6;
j)
les recettes provenant du remboursement ultérieurs des charges fiscales conformément à l'article 23, paragraphe 3, point b).
4. Un acte de base peut également prescrire l'affectation de recettes à des dépenses spécifiques. Sauf dispositions contraires dans l'acte de base, ces recettes constituent des recettes affectées internes.
5. Le budget prévoit la structure d'accueil des recettes affectées externes et des recettes affectées internes ainsi que, dans la mesure du possible, leur montant.
Les recettes affectées ne peuvent être inscrites au projet de budget qu'à hauteur des montants qui sont certains à la date de l'établissement du projet de budget.
6. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de la structure d'accueil des recettes affectées internes et externes, des crédits correspondants et les règles régissant les contributions des États membres à des programmes de recherche. En outre, la Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne le produit des sanctions imposées en vertu de l'article 126, paragraphe 11, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et en ce qui concerne les recettes affectées issues de contributions de pays de l'AELE en faveur de certains programmes de l'Union.
Article 22
Libéralités
1. La Commission peut accepter toutes libéralités en faveur de l'Union, telles que des fondations, des subventions ainsi que des dons et des legs.
2. L'acceptation d'une libéralité d'un montant égal ou supérieur à 50 000 EUR entraînant des charges financières, y compris les coûts liés au suivi, supérieures à 10 % de la valeur de la libéralité est soumise à l'autorisation du Parlement européen et du Conseil, qui se prononcent dans un délai de deux mois à compter de la date de réception de la demande de la Commission. Si aucune objection n'est formulée dans ce délai, la Commission statue définitivement sur l'acceptation de la libéralité.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à l'acceptation des libéralités faites à l'Union.
Article 23
Règles en matière de déductions et de compensations liées aux taux de change
1. Peuvent être déduits du montant des demandes de paiement qui sont, dans ce cas, ordonnancées pour le net:
a)
les pénalités infligées aux titulaires de marchés ou aux bénéficiaires;
b)
les escomptes, ristournes et rabais déduits sur chaque facture et relevé de coûts;
c)
les intérêts produits par les versements de préfinancements;
d)
les régularisations de sommes indûment payées.
Les régularisations visées au premier alinéa, point d), peuvent être opérées par voie de contraction à l'occasion d'un nouveau paiement intermédiaire ou d'un paiement de solde au profit du même bénéficiaire, effectué au titre du chapitre, de l'article et de l'exercice qui ont supporté le trop payé.
Les règles comptables de l'Union s'appliquent aux déductions visées au premier alinéa, points c) et d).
2. Les prix des produits ou prestations fournis à l'Union, incorporant des charges fiscales qui font l'objet d'un remboursement par les États membres en vertu du protocole sur les privilèges et immunités de l'Union européenne, sont imputés budgétairement pour leur montant hors taxes.
3. Les prix des produits ou des prestations fournis à l'Union, incorporant des charges fiscales qui font l'objet d'un remboursement par les pays tiers sur la base des conventions pertinentes, peuvent être imputés budgétairement pour:
a)
leur montant hors taxes; ou
b)
leur montant taxes comprises. Dans ce cas, le remboursement ultérieur des charges fiscales est traité comme une recette affectée interne.
4. Les différences de change enregistrées au cours de l'exécution budgétaire peuvent être compensées. Le résultat final, positif ou négatif, est repris au solde de l'exercice.
5. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées sur les comptes relatifs aux charges fiscales à recouvrer.
CHAPITRE 6
Principe de spécialité
Article 24
Dispositions générales
Les crédits sont spécialisés par titres et chapitres. Les chapitres sont subdivisés en articles et postes.
Article 25
Virements par des institutions autres que la Commission
1. Toute institution autre que la Commission peut procéder, à l'intérieur de sa section du budget, à des virements de crédits:
a)
de titre à titre dans une limite totale de 10 % des crédits de l'exercice qui figurent sur la ligne à partir de laquelle il est procédé au virement;
b)
de chapitre à chapitre et d'article à article, sans limitation.
2. Trois semaines avant de procéder à un virement comme indiqué au paragraphe 1, les institutions informent le Parlement européen et le Conseil de leur intention. En cas de raisons dûment justifiées soulevées dans ce délai par le Parlement européen ou le Conseil, la procédure prévue à l'article 27 s'applique.
3. Toute institution autre que la Commission peut proposer au Parlement européen et au Conseil, à l'intérieur de sa section du budget, des virements de titre à titre dépassant la limite de 10 % des crédits de l'exercice qui figurent sur la ligne à partir de laquelle le virement est proposé. Ces virements sont soumis à la procédure prévue à l'article 27.
4. Toute institution autre que la Commission peut procéder, à l'intérieur de sa section du budget, à des virements à l'intérieur des articles sans en informer préalablement le Parlement européen et le Conseil.
5. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives au calcul des pourcentages de virements par les institutions autres que la Commission.
Article 26
Virements par la Commission
1. La Commission peut procéder de façon autonome, à l'intérieur de sa section du budget:
a)
à des virements de crédits à l'intérieur de chaque chapitre;
b)
concernant les dépenses de personnel et de fonctionnement communes à plusieurs titres, à des virements de titre à titre dans une limite totale de 10 % des crédits de l'exercice qui figurent sur la ligne à partir de laquelle il est procédé au virement et dans une limite totale de 30 % des crédits de l'exercice qui figurent sur la ligne vers laquelle il est procédé au virement;
c)
concernant les dépenses opérationnelles, à des virements entre chapitres à l'intérieur d'un même titre, dans une limite de 10 % des crédits de l'exercice qui figurent sur la ligne à partir de laquelle il est procédé au virement.
Trois semaines avant de procéder aux virements mentionnés au premier alinéa, point b), la Commission informe le Parlement européen et le Conseil de son intention. En cas de raisons dûment justifiées soulevées dans ce délai par le Parlement européen ou le Conseil, la procédure prévue à l'article 27 s'applique.
Par dérogation au deuxième alinéa, la Commission peut, pendant les deux derniers mois de l'exercice, procéder de façon autonome à des virements de titre à titre de crédits concernant les dépenses relatives au personnel interne et externe et aux autres agents, dans la limite totale de 5 % des crédits de l'exercice. La Commission informe le Parlement européen et le Conseil dans les deux semaines suivant sa décision concernant ces virements.
2. La Commission peut décider de procéder, à l'intérieur de sa section du budget, aux virements de crédits suivants de titre à titre, à condition d'informer immédiatement le Parlement européen et le Conseil de sa décision:
a)
virements de crédits à partir du titre «crédits provisionnels» prévu à l'article 46, lorsque, pour que la réserve soit levée, un acte de base doit être adopté conformément à l'article 294 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne;
b)
dans des cas exceptionnels dûment justifiés tels que des catastrophes et des crises humanitaires internationales survenant après le 1er décembre de l'exercice, virement de crédits inutilisés dudit exercice et toujours disponibles dans les titres du budget relevant de la rubrique 4 du cadre financier pluriannuel vers les titres du budget concernant les aides visant des situations de crise et les opérations d'aide humanitaire.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives au calcul des pourcentages de virements internes par la Commission et à la justification des demandes de virement.
Article 27
Propositions de virements soumises au Parlement européen et au Conseil par les institutions
1. Chaque institution soumet ses propositions de virements simultanément au Parlement européen et au Conseil.
2. Le Parlement européen et le Conseil décident des virements de crédits dans les conditions prévues aux paragraphes 3 à 6 du présent article, sauf disposition contraire prévue au titre I de la deuxième partie.
3. Sauf cas d'urgence, le Parlement européen et le Conseil, ce dernier statuant à la majorité qualifiée, statuent sur chaque proposition de virement dans les six semaines qui suivent sa réception par les deux institutions.
4. La proposition de virement est approuvée si, dans le délai de six semaines, l'un des cas de figure suivants se présente:
a)
le Parlement européen et le Conseil l'ont approuvée;
b)
soit le Parlement européen soit le Conseil l'a approuvée et l'autre institution s'abstient de statuer;
c)
le Parlement européen et le Conseil s'abstiennent de statuer ou ne prennent pas de décision visant à modifier ou refuser la proposition de virement.
5. Le délai de six semaines visé au paragraphe 3 est ramené à trois semaines, sauf demande contraire du Parlement européen ou du Conseil, dans les cas de figure suivants:
a)
le virement représente moins de 10 % des crédits de la ligne à partir de laquelle le virement est opéré et ne dépasse pas 5 000 000 EUR;
b)
le virement concerne uniquement des crédits de paiement et le montant total du virement ne dépasse pas 100 000 000 EUR.
6. Si le Parlement européen ou le Conseil a modifié le montant du virement alors que l'autre institution l'a approuvé ou s'est abstenue de statuer, ou si le Parlement européen et le Conseil ont tous deux modifié le montant du virement, le plus petit des deux montants est réputé approuvé, à moins que l'institution concernée ne retire sa proposition de virement.
Article 28
Règles spécifiques aux virements
1. Ne peuvent être dotées de crédits par voie de virement que les lignes budgétaires pour lesquelles le budget autorise un crédit ou porte la mention «pour mémoire».
2. Les crédits correspondant à des recettes affectées ne peuvent faire l’objet de virement que pour autant que ces recettes conservent leur affectation.
Article 29
Virements faisant l'objet de dispositions particulières
1. Les virements à l'intérieur des titres du budget consacrés aux crédits du Fonds européen agricole de garantie, des Fonds structurels, du Fonds de cohésion, du Fonds européen pour la pêche, du Fonds européen agricole pour le développement rural et de la recherche font l'objet de dispositions particulières prévues aux titres I, II et III de la deuxième partie.
2. Les virements destinés à permettre le recours à la réserve pour aides d'urgence sont décidés par le Parlement européen et le Conseil, sur proposition de la Commission. Une proposition séparée est présentée pour chaque action d'urgence.
Aux fins du présent paragraphe, la procédure prévue à l'article 27, paragraphes 3 et 4, s'applique. Si le Parlement européen et le Conseil ne parviennent pas à un accord sur la proposition de la Commission et s'ils ne peuvent parvenir à une position commune sur l'utilisation de cette réserve, ils s'abstiennent de statuer sur la proposition de virement de la Commission.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux demandes de virement à partir de la réserve pour aides d'urgence.
CHAPITRE 7
Principe de bonne gestion financière
Article 30
Principes d'économie, d'efficience et d'efficacité
1. Les crédits sont utilisés conformément au principe de bonne gestion financière, à savoir conformément aux principes d'économie, d'efficience et d'efficacité.
2. Le principe d'économie prescrit que les moyens mis en œuvre par l'institution dans le cadre de la réalisation de ses activités sont rendus disponibles en temps utile, dans les quantités et qualités appropriées et au meilleur prix.
Le principe d'efficience vise le meilleur rapport entre les moyens mis en œuvre et les résultats obtenus.
Le principe d'efficacité vise l'atteinte des objectifs spécifiques fixés et l'obtention des résultats escomptés.
3. Des objectifs spécifiques, mesurables, réalisables, pertinents et datés sont fixés pour tous les secteurs d'activité couverts par le budget. La réalisation de ces objectifs est contrôlée par des indicateurs de performance établis par activité et les informations visées à l'article 38, paragraphe 3, point e), sont fournies au Parlement européen et au Conseil par les administrations chargées de la dépense. Ces informations sont fournies chaque année et figurent au plus tard dans les documents accompagnant le projet de budget.
4. En vue d'améliorer la prise de décision, les institutions procèdent à des évaluations ex ante et ex post, conformément aux orientations définies par la Commission. Ces évaluations s'appliquent à tous les programmes et activités qui occasionnent des dépenses importantes et les résultats de ces évaluations sont communiqués au Parlement européen, au Conseil et aux administrations chargées de la dépense.
5. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux évaluations ex ante, à mi-parcours et ex post.
Article 31
Fiche financière obligatoire
1. Toute proposition ou initiative soumise à l'autorité législative par la Commission, le haut représentant de l'Union pour les affaires étrangères et la politique de sécurité (ci-après dénommé «haut représentant») ou par un État membre, et susceptible d'avoir une incidence budgétaire, y compris sur le nombre des emplois, est accompagnée d'une fiche financière et de l'évaluation ex ante prévue à l'article 30, paragraphe 4.
Toute modification d'une proposition ou d'une initiative soumise à l'autorité législative, susceptible d'avoir des incidences budgétaires importantes, y compris sur le nombre des emplois, est accompagnée d'une fiche financière établie par l'institution proposant la modification.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux éléments devant figurer sur la fiche financière.
2. Au cours de la procédure budgétaire, la Commission fournit les renseignements appropriés permettant une comparaison entre l'évolution des besoins en crédits et les prévisions initiales figurant dans la fiche financière, en fonction de l'état d'avancement des délibérations sur la proposition ou l'initiative soumise à l'autorité législative.
3. Afin de réduire les risques de fraudes et d'irrégularités, la fiche financière visée au paragraphe 1 fournit des informations concernant le système de contrôle interne mis en place, une estimation du coût-bénéfice des contrôles impliqués par ces systèmes, une évaluation du niveau attendu de risque d'erreur ainsi que les mesures de prévention et de protection existantes ou envisagées.
Cette analyse tient compte de l'échelle et du type d'erreur probables, ainsi que des conditions particulières du domaine d'action concerné et des règles applicables à celui-ci.
Article 32
Contrôle interne de l'exécution budgétaire
1. Le budget est exécuté selon le principe d'un contrôle interne efficace et efficient, approprié à chaque méthode d'exécution et conformément à la réglementation sectorielle pertinente.
2. Aux fins de l'exécution du budget, le contrôle interne est défini comme un processus applicable à tous les niveaux de la chaîne de gestion et conçu pour fournir une assurance raisonnable quant à la réalisation des objectifs suivants:
a)
l'efficacité, l'efficience et l'économie des opérations;
b)
la fiabilité des informations;
c)
la préservation des actifs et de l'information;
d)
la prévention, la détection, la correction et le suivi de la fraude et des irrégularités;
e)
la gestion appropriée des risques concernant la légalité et la régularité des opérations sous-jacentes, en tenant compte du caractère pluriannuel des programmes et de la nature des paiements concernés.
3. Un contrôle interne efficace est fondé sur les bonnes pratiques internationales et comprend notamment:
a)
la séparation des tâches;
b)
une stratégie appropriée de contrôle et de gestion des risques, comprenant un contrôle au niveau des destinataires;
c)
la prévention des conflits d'intérêts;
d)
des pistes d'audit adéquates et l'intégrité des données dans les bases de données;
e)
des procédures pour le suivi des performances et pour le suivi des déficiences de contrôle interne identifiées et des exceptions;
f)
une évaluation périodique du bon fonctionnement du système de contrôle interne.
4. Un contrôle interne efficient repose sur les éléments suivants:
a)
la mise en œuvre d'une stratégie appropriée de contrôle et de gestion des risques, coordonnée entre les acteurs compétents de la chaîne de contrôle;
b)
la possibilité, pour tous les acteurs compétents de la chaîne de contrôle, d'accéder aux résultats des contrôles réalisés;
c)
la confiance accordée, le cas échéant, aux déclarations de gestion des partenaires chargés de l'exécution d'exécution et aux avis d'audit indépendants, à condition que la qualité des travaux qui s'y rapportent soit appropriée et acceptable et que ces travaux aient été réalisés conformément aux normes convenues;
d)
l'application en temps utile de mesures correctrices, y compris, le cas échéant, de sanctions dissuasives;
e)
une législation claire et sans ambiguïtés constituant le fondement des politiques;
f)
l'élimination des contrôles multiples;
g)
l'amélioration du rapport coûts-avantages des contrôles.
5. Si, au cours de la mise en œuvre, le niveau d'erreur reste élevé, la Commission identifie les faiblesses des systèmes de contrôle, analyse les coûts et les avantages des éventuelles mesures correctrices et prend ou propose les mesures appropriées, notamment la simplification des dispositions applicables, l'amélioration des systèmes de contrôle et le remodelage du programme ou des systèmes de mise en œuvre.
Article 33
Systèmes de contrôle présentant un bon rapport coût-efficacité
Lorsqu'elle présente des propositions de dépenses nouvelles ou révisées, la Commission évalue les coûts et avantages des systèmes de contrôle ainsi que le niveau de risque d'erreur visé à l'article 31, paragraphe 3.
CHAPITRE 8
Principe de transparence
Article 34
Publication des comptes, budgets et rapports
1. Le budget est établi, exécuté et fait l'objet d'une reddition de comptes dans le respect du principe de transparence.
2. Le budget et les budgets rectificatifs, tels qu'ils ont été définitivement adoptés, sont publiés au Journal officiel de l'Union européenne, à la diligence du président du Parlement européen.
Cette publication est effectuée dans un délai de trois mois après la date du constat de l'arrêt définitif des budgets.
Les comptes annuels consolidés et le rapport sur la gestion budgétaire et financière établi par chaque institution sont publiés au Journal officiel de l'Union européenne.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à la publication provisoire du budget.
Article 35
Publication d'informations sur les destinataires et d'autres informations
1. Les opérations d'emprunts et prêts contractés par l'Union au bénéfice de tiers font l'objet d'une information en annexe au budget.
2. La Commission communique, de manière appropriée et en temps utile, les informations qu'elle détient sur les destinataires, ainsi que sur la nature et le but des mesures financées par le budget, lorsque ce dernier est exécuté de manière directe conformément à l'article 58, paragraphe 1, point a), et les informations sur les destinataires fournies par les entités, les personnes et les États membres auxquelles les tâches d'exécution du budget sont confiées dans le cadre d'autres méthodes d'exécution.
L'obligation visée au premier alinéa s'applique également aux autres institutions à l'égard de leurs destinataires.
3. Ces informations sont communiquées dans le respect des exigences de confidentialité et de sécurité, en particulier de protection des données à caractère personnel.
La publication se limite, quand il s'agit de personnes physiques, au nom du destinataire et au lieu où il se trouve, au montant accordé et à l'objet de la prestation. La divulgation de ces données se fonde sur des critères pertinents, tels que la récurrence de la prestation, son type ou son montant. Les critères de divulgation et la précision des détails publiés tiennent compte des particularités du secteur et de chaque méthode d'exécution.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à la publication des informations sur les destinataires. Le cas échéant, le niveau de précision et les critères sont définis dans la réglementation sectorielle concernée.
TITRE III
ÉTABLISSEMENT ET STRUCTURE DU BUDGET
CHAPITRE 1
Établissement du budget
Article 36
États prévisionnels des dépenses et des recettes
1. Chaque institution autre que la Commission dresse un état prévisionnel de ses dépenses et de ses recettes qu'elle transmet à la Commission et parallèlement, pour information, au Parlement européen et au Conseil, avant le 1er juillet de chaque année.
2. Le haut représentant consulte, dans leurs domaines de compétences respectifs, les membres de la Commission chargés de la politique de développement, de la politique de voisinage et de la coopération internationale, de l'aide humanitaire et de la réaction aux crises.
3. La Commission dresse son propre état prévisionnel qu'elle transmet également, immédiatement après son adoption, au Parlement européen et au Conseil.
Dans la préparation de son état prévisionnel, la Commission utilise les informations mentionnées à l'article 37.
Article 37
Budget prévisionnel des organismes visés à l'article 208
Le 31 mars de chaque année au plus tard, chaque organisme visé à l'article 208 transmet, conformément à l'acte qui l'a institué, à la Commission, au Parlement européen et au Conseil un état prévisionnel de ses dépenses et de ses recettes, y compris le tableau de ses effectifs, ainsi que son projet de programme de travail.
Article 38
Projet de budget
1. La Commission présente une proposition contenant le projet de budget au Parlement européen et au Conseil au plus tard le 1er septembre de l'année qui précède celle de l'exécution du budget. Elle transmet également cette proposition aux parlements nationaux pour information.
Le projet de budget présente un résumé de l'état général des recettes et des dépenses de l'Union et regroupe les états prévisionnels visés à l'article 36. Il peut également contenir des états prévisionnels différents de ceux élaborés par les institutions.
Le projet de budget est structuré et présenté comme énoncé aux articles 44 à 49.
Chaque section du projet de budget est précédée d'une introduction rédigée par l'institution concernée.
La Commission établit l'introduction générale au projet de budget. L'introduction générale comporte des tableaux financiers mentionnant les données principales par titre et des justifications des modifications apportées aux crédits d'un exercice à l'autre par catégorie de dépenses du cadre financier pluriannuel.
2. Afin de fournir des prévisions plus précises et plus fiables en ce qui concerne l'incidence budgétaire de la législation en vigueur et des propositions législatives en instance, la Commission joint au projet de budget une programmation financière pour les années à venir.
La programmation financière est actualisée après l'adoption du budget afin d'intégrer les résultats de la procédure budgétaire et de toute autre décision pertinente.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de programmation financière.
3. La Commission joint au projet de budget:
a)
le cas échéant, les raisons pour lesquelles le projet de budget contient des états prévisionnels différents de ceux établis par les autres institutions;
b)
tout document de travail qu’elle juge utile concernant le tableau des effectifs des institutions et les contributions que la Commission octroie aux organismes visés à l’article 208 ainsi qu’aux écoles européennes. Ce document de travail, qui reprend le dernier tableau des effectifs autorisés, présente:
i)
l'ensemble du personnel employé par l'Union ainsi que ses entités juridiquement séparées, par type de contrat,
ii)
un exposé sur la politique des effectifs et du personnel externe et sur l'équilibre hommes-femmes,
iii)
le nombre de postes effectivement pourvus au début de l'exercice au cours duquel le projet de budget est présenté, avec indication de leur répartition par grade et par unité administrative,
iv)
une ventilation des effectifs par domaine politique,
v)
pour chaque catégorie de personnel externe, le nombre initial estimé d'équivalents temps plein sur la base des crédits autorisés, ainsi que le nombre de personnes effectivement en poste au début de l'année au cours de laquelle le projet de budget est présenté, indiquant leur répartition par groupe de fonctions et, le cas échéant, par grade;
c)
un document de travail concernant l'exécution prévue des crédits de l'exercice et les engagements restant à liquider, concernant les organismes visés à l'article 208 et les écoles européennes, et concernant les projets pilotes et les actions préparatoires;
d)
en ce qui concerne le financement d'organisations internationales, un document de travail contenant:
i)
un récapitulatif de l'ensemble des contributions, avec une ventilation par programme ou fonds de l'Union et par organisation internationale,
ii)
un exposé des motifs donnant les raisons pour lesquelles il était plus efficace pour l'Union de financer ces organisations internationales plutôt que d'intervenir directement;
e)
les fiches d'activité ou tout autre document pertinent contenant:
i)
des informations sur la réalisation de tous les objectifs spécifiques, mesurables, réalisables, pertinents et datés, fixés antérieurement pour les différentes activités ainsi que les nouveaux objectifs mesurés par des indicateurs,
ii)
une justification complète, notamment une analyse coûts-avantages des modifications proposées concernant le niveau des crédits,
iii)
une motivation claire de l'intervention au niveau de l'Union conformément, entre autres, au principe de subsidiarité,
iv)
des informations sur les taux d'exécution de l'activité de l'exercice précédent et les taux d'exécution pour l'exercice en cours,
v)
un résumé des résultats d'évaluation lorsqu'il est pertinent pour les modifications budgétaires,
vi)
des informations sur les prix dont la valeur unitaire est d'au moins 1 000 000 EUR;
f)
un état récapitulatif des échéanciers des paiements à effectuer au cours des exercices ultérieurs en raison des engagements budgétaires pris au cours d'exercices antérieurs.
4. Lorsque la Commission confie l'exécution du budget à des partenariats public-privé (PPP), elle joint au projet de budget un document de travail présentant:
a)
un rapport annuel sur les résultats des PPP au cours de l'exercice précédent, comportant des informations sur la forme juridique et les actionnaires des organismes visés à l'article 58, paragraphe 1, point c) vii);
b)
les objectifs fixés pour l'exercice auquel se rapporte le projet de budget, avec indication de tous les besoins budgétaires spécifiques affectés à la réalisation de cet objectif;
c)
les dépenses administratives et le budget exécuté sous forme de chiffres globaux et par organisme visé à l'article 209 ainsi que par PPP au cours de l'exercice précédent;
d)
le montant des contributions financières du budget de l'Union, le montant des contributions financières et la valeur des contributions en nature effectuées par les autres partenaires, et ce pour chacun des PPP.
Cependant, lorsque les PPP ont recours à des instruments financiers, les informations relatives à ces instruments figurent dans le document de travail visé au paragraphe 5.
5. Lorsque la Commission a recours à des instruments financiers, elle joint au projet de budget un document de travail présentant ce qui suit:
a)
le total des engagements et des paiements au titre du budget pour chaque instrument financier;
b)
les recettes et les remboursements au titre de l'article 140, paragraphe 6, et la régularisation des ressources supplémentaires de l'exercice;
c)
le montant total des provisions pour risques et charges, ainsi que toutes les informations relatives à l'exposition de l'Union au risque financier;
d)
les dépréciations d'actifs des instruments participatifs ou de partage des risques, et les garanties appelées pour les instruments de garantie, tant en ce qui concerne l'exercice précédent que les chiffres cumulés respectifs;
e)
le délai moyen entre l'engagement budgétaire à l'égard des instruments financiers et les engagements juridiques pour les projets individuels sous la forme de fonds propres ou d'emprunts, lorsque ce délai dépasse trois ans. Dans le rapport prévu à l'article 140, paragraphe 8, la Commission en explique les raisons et prévoit, le cas échéant, un plan d'action approprié pour réduire ce délai dans le cadre de la procédure annuelle de décharge;
f)
les dépenses administratives découlant de frais de gestion et d'autres frais financiers ou charges de fonctionnement versés pour la gestion d'instruments financiers lorsque cette gestion a été confiée à des tiers, en valeur globale et par gestionnaire ainsi que par instrument financier géré.
6. La Commission joint également au projet de budget tout autre document de travail qu'elle juge utile pour appuyer ses demandes budgétaires.
7. Conformément à l'article 8, paragraphe 5, de la décision 2010/427/UE du Conseil du 26 juillet 2010 fixant l'organisation et le fonctionnement du service européen pour l'action extérieure (14) et afin de garantir la transparence budgétaire dans le domaine de l'action extérieure de l'Union, la Commission transmet au Parlement européen et au Conseil, en même temps que le projet de budget, un document de travail présentant, de façon exhaustive:
a)
l'ensemble des dépenses administratives et opérationnelles liées à l'action extérieure de l'Union, y compris les missions relevant de la politique étrangère et de sécurité commune (PESC) et de la politique de sécurité et de défense commune, et financées sur le budget;
b)
les dépenses administratives globales du SEAE au titre de l'exercice précédent, ventilées selon les dépenses par délégation de l'Union et selon les dépenses relatives à l'administration centrale du SEAE, ainsi que les dépenses opérationnelles ventilées par zone géographique (région, pays), domaine thématique, délégation et mission.
8. Le document de travail visé au paragraphe7 fait également apparaître:
a)
le nombre des emplois par grade et par catégorie et le nombre des emplois permanents et temporaires, notamment celui des agents contractuels et des agents locaux, autorisés dans la limite des crédits, dans chaque délégation de l'Union ainsi qu'au sein de l'administration centrale du SEAE;
b)
toute augmentation ou réduction, par rapport à l'exercice précédent, du nombre des emplois par grade et par catégorie, tant au niveau de l'administration centrale du SEAE que de l'ensemble des délégations de l'Union;
c)
le nombre d'emplois autorisés au titre de l'exercice, le nombre d'emplois autorisés au titre de l'exercice précédent ainsi que le nombre d'emplois occupés tant par des diplomates détachés des États membres que par du personnel du Conseil et de la Commission;
d)
un tableau détaillé de tous les effectifs en poste auprès des délégations de l'Union au moment de la présentation du projet de budget, qui comporte une répartition par zone géographique, par sexe, pays et mission, en distinguant les postes inscrits au tableau des effectifs, les agents contractuels, les agents locaux et les experts nationaux détachés, ainsi que les crédits demandés dans le projet de budget pour ces autres catégories de personnel avec les estimations correspondantes relatives aux effectifs équivalents à temps plein qui pourraient être employés dans les limites des crédits demandés.
Article 39
Lettre rectificative modifiant le projet de budget
En se fondant sur des éléments nouveaux qui n'étaient pas connus au moment de l'établissement du projet de budget, la Commission peut, de sa propre initiative ou à la demande de l'une des autres institutions quant à leur section respective, saisir simultanément le Parlement européen et le Conseil, avant la convocation du comité de conciliation visé à l'article 314 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, de lettres rectificatives modifiant le projet de budget. Ces lettres peuvent comporter une lettre rectificative visant à mettre à jour, en particulier, l'état prévisionnel des dépenses dans le domaine de l'agriculture.
Article 40
Obligations des États membres découlant de l'adoption du budget
1. Le président du Parlement européen constate que le budget est définitivement adopté selon la procédure prévue à l’article 314, paragraphe 9, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et à l’article 106 bis du traité Euratom.
2. Le constat de l'adoption définitive du budget entraîne, à partir du 1er janvier de l'exercice suivant ou à partir de la date du constat de l'adoption définitive du budget si celle-ci est postérieure au 1er janvier, l'obligation pour chaque État membre de faire les versements dus à l'Union dans les conditions fixées par le règlement (CE, Euratom) no 1150/2000.
Article 41
Projets de budget rectificatif
1. La Commission peut présenter des projets de budget rectificatif axés principalement sur les recettes, dans les circonstances suivantes:
-
inscrire au budget le solde de l'exercice précédent, conformément à la procédure visée à l'article 18,
-
réviser les prévisions de ressources propres sur la base de prévisions économiques mises à jour, et
-
mettre à jour les prévisions révisées de ressources propres et d'autres recettes, ainsi que réviser la disponibilité des crédits de paiement et les besoins en crédits de paiement.
En cas de circonstances inévitables, exceptionnelles et imprévues, en particulier compte tenu de la mobilisation du Fonds de solidarité de l'Union européenne, la Commission peut présenter des projets de budget rectificatif axés principalement sur les dépenses.
2. Les demandes de budget rectificatif émanant, dans les mêmes circonstances que celles visées au paragraphe 1, des institutions autres que la Commission sont transmises à la Commission.
Avant de présenter un projet de budget rectificatif, la Commission et les autres institutions examinent la possibilité de réaffectation des crédits concernés, en tenant compte en particulier de toute sous-exécution prévisible des crédits.
L'article 40 s'applique aux budgets rectificatifs. Les budgets rectificatifs sont justifiés par référence au budget dont ils modifient les prévisions.
3. La Commission saisit simultanément le Parlement européen et le Conseil de ses projets de budget rectificatif au plus tard le 1er septembre de chaque exercice, sauf en cas de circonstances exceptionnelles dûment justifiées, ou de mobilisation du Fonds de solidarité de l'Union européenne, qui peuvent faire l'objet d'un projet de budget rectificatif à tout moment de l'exercice. Elle peut joindre un avis aux demandes de budget rectificatif émanant des autres institutions.
4. Le Parlement européen et le Conseil délibèrent à propos des projets de budget rectificatif, en tenant dûment compte de l'urgence.
5. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux projets de budget rectificatif.
Article 42
Transmission anticipée des états prévisionnels et des projets de budget
La Commission, le Parlement européen et le Conseil peuvent convenir d'avancer certaines dates relatives à la transmission des états prévisionnels ainsi qu'à l'adoption et à la transmission du projet de budget. Un tel arrangement ne peut avoir pour effet de raccourcir ou d'allonger les périodes prévues pour l'examen de ces textes en vertu de l'article 314 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et de l'article 106 bis du traité Euratom.
CHAPITRE 2
Structure et présentation du budget
Article 43
Structure du budget
Le budget comporte les éléments suivants:
a)
un état général des recettes et des dépenses;
b)
des sections distinctes pour chaque institution, à l'exception du Conseil européen et du Conseil qui se partagent la même section, subdivisées en états des recettes et des dépenses.
Article 44
Nomenclature budgétaire
1. Les recettes de la Commission ainsi que les recettes et les dépenses des autres institutions sont classées par le Parlement européen et le Conseil en titres, chapitres, articles et postes suivant leur nature ou leur destination.
2. L'état des dépenses de la section de la Commission est présenté selon une nomenclature arrêtée par le Parlement européen et le Conseil et comportant une classification par destination.
Chaque titre correspond à un domaine politique et un chapitre correspond, en règle générale, à une activité.
Chaque titre peut comporter des crédits opérationnels et des crédits administratifs.
Au sein d'un même titre, les crédits administratifs sont regroupés au sein d'un chapitre unique.
3. Lorsqu'ils sont présentés par destination, les crédits administratifs relatifs à des titres individuels sont classés comme suit:
a)
les dépenses relatives au personnel autorisées par le tableau des effectifs: à ces mentions correspondent un montant de crédits et un nombre de postes dans le tableau des effectifs;
b)
les dépenses de personnel externe et les autres dépenses visées à l'article 26, paragraphe 1, premier alinéa, point b), et financées par la rubrique "administration" du cadre financier pluriannuel;
c)
les dépenses relatives aux bâtiments et les autres dépenses connexes, dont le nettoyage et l'entretien, les locations, les télécommunications, l'eau, le gaz et l'électricité;
d)
le personnel externe et l'assistance technique directement liés à la mise en œuvre de programmes.
Les dépenses administratives de la Commission dont la nature est commune à plusieurs titres sont reprises dans un état synthétique séparé, suivant une classification par nature.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à la classification du budget.
Article 45
Interdiction des recettes négatives
1. Le budget ne comporte pas de recettes négatives.
2. Les ressources propres perçues en application de la décision 2007/436/CE, Euratom du Conseil du 7 juin 2007 relative au système des ressources propres des Communautés européennes (15) sont des montants nets et sont présentées en tant que tels dans l'état synthétique des recettes du budget.
Article 46
Crédits provisionnels
1. Chaque section du budget peut comporter un titre "crédits provisionnels". Les crédits sont inscrits dans ce titre dans les cas suivants:
a)
absence d'acte de base pour l'action concernée au moment de l'établissement du budget; ou
b)
incertitude, fondée sur des motifs sérieux, quant au caractère des crédits ou suffisant à la possibilité d'exécuter, dans des conditions conformes au principe de bonne gestion financière, les crédits inscrits sur les lignes concernées.
Les crédits de ce titre ne peuvent être utilisés qu'après virement effectué selon la procédure prévue à l'article 26, paragraphe 1, premier alinéa, point c), du présent règlement lorsque l'adoption de l'acte de base est soumise à la procédure prévue à l'article 294 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et conformément à la procédure énoncée à l'article 27 du présent règlement dans les autres cas.
2. En cas de sérieuses difficultés d’exécution, la Commission peut proposer, en cours d'exercice, un virement de crédits vers le titre "crédits provisionnels". Le Parlement européen et le Conseil décident de ces virements dans les conditions prévues à l'article 27.
Article 47
Réserve négative
La section du budget de la Commission peut comporter une «réserve négative», dont le montant maximal est limité à 200 000 000 EUR. Cette réserve, qui est inscrite dans un titre particulier, ne comprend que des crédits de paiement.
La mise en œuvre de cette réserve négative doit être réalisée avant la fin de l'exercice par voie de virement selon la procédure prévue aux articles 26 et 27.
Article 48
Réserve pour aides d'urgence
1. Le budget comporte, dans la section de la Commission, une réserve pour aides d'urgence en faveur de pays tiers.
2. La mise en œuvre de la réserve visée au paragraphe 1 est réalisée avant la fin de l'exercice par voie de virement selon la procédure prévue aux articles 27 et 29.
Article 49
Présentation du budget
1. Le budget fait apparaître:
a)
dans l'état général des recettes et des dépenses:
i)
les prévisions de recettes de l'Union pour l'exercice concerné (ci-après dénommé "exercice n");
ii)
les recettes prévues de l'exercice précédent, et les recettes de l'exercice n - 2;
iii)
les crédits d'engagement et de paiement pour l'exercice n;
iv)
les crédits d'engagement et de paiement pour l'exercice précédent;
v)
les dépenses engagées et les dépenses payées au cours de l'exercice n - 2; ces dernières sont également exprimées en pourcentage du budget de l'exercice n;
vi)
les commentaires appropriés pour chaque subdivision prévue à l'article 44, paragraphe 1;
b)
dans chaque section, les recettes et les dépenses sous la même structure que sous le point a);
c)
en ce qui concerne les effectifs:
i)
un tableau des effectifs fixant, pour chaque section, le nombre des emplois, par grade, dans chaque catégorie et dans chaque cadre, et le nombre des emplois permanents et temporaires, dont la prise en charge est autorisée dans la limite des crédits;
ii)
un tableau des effectifs rémunérés sur les crédits de recherche et de développement technologique pour l'action directe et un tableau des effectifs rémunérés sur les mêmes crédits pour l'action indirecte; les tableaux sont répartis par catégories et grades, en distinguant les emplois permanents et temporaires, dont la prise en charge est autorisée dans la limite des crédits;
iii)
en ce qui concerne le personnel scientifique et technique, la répartition peut être indiquée par groupe de grades, dans les conditions déterminées par chaque budget; le tableau des effectifs précise l'effectif en agents de haute qualification scientifique ou technique auxquels sont attribués des avantages spéciaux prévus par les dispositions particulières du statut;
iv)
un tableau des effectifs fixant pour chaque organisme mentionné à l'article 208 qui reçoit une subvention à charge du budget le nombre des emplois par grade et par catégorie. Les tableaux des effectifs comportent, en regard du nombre des emplois autorisés au titre de l'exercice, le nombre des emplois autorisés au titre de l'exercice précédent;
d)
en ce qui concerne les opérations d'emprunt et de prêt:
i)
dans l'état général des recettes, les lignes budgétaires correspondant aux opérations en question, destinées à recevoir les remboursements éventuels de destinataires initialement défaillants ayant nécessité la mise en œuvre de la "garantie de bonne fin"; ces lignes sont dotées de la mention «pour mémoire» et assorties des commentaires appropriés;
ii)
dans la section de la Commission:
-
les lignes budgétaires, reflétant la garantie de bonne fin de l'Union, par rapport aux opérations en question; ces lignes sont dotées de la mention "pour mémoire" tant qu'aucune charge effective devant être couverte par des ressources définitives n'est apparue à ce titre,
-
des commentaires indiquant la référence à l'acte de base et le volume des opérations envisagées, la durée, ainsi que la garantie financière que l'Union assure pour le déroulement de ces opérations,
iii)
dans un document annexé à la section de la Commission, à titre indicatif:
-
les opérations en capital et la gestion de l’endettement en cours,
-
les opérations en capital et la gestion de l'endettement pour l'exercice n;
e)
en ce qui concerne les instruments financiers relevant du titre VIII de la première partie:
i)
une référence à l'acte de base;
ii)
les lignes budgétaires correspondant aux opérations en question;
iii)
une description générale des instruments financiers, y compris leur durée et leur incidence budgétaire;
iv)
les opérations envisagées, y compris les volumes cibles sur la base du ratio de levier produit par les instruments financiers existants;
f)
en ce qui concerne les entités en charge visées à l'article 58, paragraphe 1, point c) vii):
i)
une référence à l'acte de base du programme concerné;
ii)
les lignes budgétaires correspondantes;
iii)
une description générale des tâches confiées, y compris leur durée et leur incidence budgétaire;
g)
le montant total des dépenses de la PESC inscrit à un chapitre intitulé «PESC» et assorti d'articles spécifiques. Ces articles couvrent les dépenses de la PESC et contiennent des lignes spécifiques énumérant, au minimum, les missions les plus importantes.
2. Outre les documents mentionnés au paragraphe 1, le Parlement européen et le Conseil peuvent joindre au budget tout autre document pertinent.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne la présentation du budget, y compris une définition des dépenses effectives du dernier exercice clos, les commentaires budgétaires et les tableaux des effectifs.
Article 50
Règles applicables au tableau des effectifs
1. Les tableaux des effectifs décrits à l'article 49, paragraphe 1, point c), constituent, pour chaque institution ou organisme, une limite impérative; aucune nomination ne peut être faite au-delà de cette limite.
Toutefois, chaque institution ou organisme peut procéder à des modifications de ses tableaux des effectifs à concurrence de 10 % des postes autorisés, sauf en ce qui concerne les grades AD 16, AD 15 et AD 14, sous réserve des conditions suivantes:
a)
ne pas affecter le volume des crédits du personnel correspondant à un plein exercice;
b)
ne pas dépasser la limite du nombre total de postes autorisés par tableau des effectifs; et
c)
avoir participé à un exercice d'évaluation comparative par rapport à d'autres institutions ou organismes de l'Union sur le modèle de l'analyse de la situation du personnel de la Commission.
Trois semaines avant de procéder aux modifications visées au deuxième alinéa, l'institution informe le Parlement européen et le Conseil de ses intentions. En cas de raisons dûment justifiées soulevées dans ce délai par le Parlement européen ou le Conseil, l'institution s'abstient de procéder aux modifications et la procédure visée à l'article 41 s'applique.
2. Par dérogation au paragraphe 1, premier alinéa, les cas d'exercice d'activité à temps partiel autorisés par l'autorité investie du pouvoir de nomination conformément aux dispositions du statut peuvent être compensés.
CHAPITRE 3
Discipline budgétaire
Article 51
Conformité avec le cadre financier pluriannuel
Le budget respecte le cadre financier pluriannuel.
Article 52
Conformité des actes de l'Union avec le budget
Lorsque la mise en œuvre d'un acte de l'Union entraîne un dépassement des crédits disponibles au budget, la mise en œuvre financière de cet acte ne peut avoir lieu qu'après modification du budget en conséquence.
TITRE IV
EXÉCUTION DU BUDGET
CHAPITRE 1
Dispositions générales
Article 53
Exécution du budget conformément au principe de bonne gestion financière
1. La Commission exécute le budget en recettes et en dépenses conformément au présent règlement, sous sa propre responsabilité et dans la limite des crédits alloués.
2. Les États membres coopèrent avec la Commission pour que les crédits soient utilisés conformément au principe de la bonne gestion financière.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à l'exécution du budget conformément au principe de bonne gestion financière, et relatives aux informations sur les transferts de données à caractère personnel aux fins de l'audit.
Article 54
Acte de base et exceptions
1. L'exécution des crédits inscrits au budget pour toute action de l'Union requiert l'adoption préalable d'un acte de base.
2. Par dérogation au paragraphe 1, peuvent être exécutés sans acte de base, pour autant que les actions financées relèvent de la compétence de l'Union:
a)
les crédits relatifs à des projets pilotes de nature expérimentale visant à tester la faisabilité d'une action et son utilité. Les crédits d'engagement y afférents ne peuvent être inscrits au budget que pour deux exercices budgétaires consécutifs.
Le montant total des crédits relatifs aux projets pilotes ne dépasse pas 40 000 000 EUR par exercice;
b)
les crédits relatifs à des actions préparatoires dans les domaines d'application du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du traité Euratom, destinées à préparer des propositions en vue de l'adoption d'actions futures. Les actions préparatoires obéissent à une approche cohérente et peuvent revêtir des formes variées. Les crédits d'engagement y afférents ne peuvent être inscrits au budget que pour trois exercices consécutifs au maximum. La procédure d'adoption de l'acte de base pertinent est menée à son terme avant l'expiration du troisième exercice. Au cours du déroulement de ladite procédure, l'engagement des crédits respecte les caractéristiques propres de l'action préparatoire quant aux activités envisagées, aux objectifs poursuivis et aux destinataires. En conséquence, les moyens mis en œuvre ne peuvent correspondre, quant à leur volume, à ceux envisagés pour le financement de l'action définitive elle-même.
Le montant total des crédits relatifs à des actions préparatoires nouvelles visées au présent point ne dépasse pas 50 000 000 EUR par exercice et le montant total des crédits effectivement engagés au titre des actions préparatoires ne dépasse pas 100 000 000 EUR;
c)
les crédits relatifs à des mesures préparatoires dans le domaine d’application du titre V du traité sur l'Union européenne. Ces mesures sont limitées à une courte période et visent à mettre en place les conditions de l'action de l'Union devant réaliser les objectifs de la PESC, ainsi que les conditions de l'adoption des instruments juridiques nécessaires.
Aux fins des opérations de gestion de crise menées par l'Union, les actions préparatoires sont entre autres destinées à évaluer les besoins opérationnels, à assurer un premier déploiement rapide des ressources ou à créer sur le terrain les conditions du lancement de l'opération.
Les actions préparatoires sont approuvées par le Conseil, sur une proposition du haut représentant.
Afin d'assurer la mise en œuvre rapide des actions préparatoires, le haut représentant informe dès que possible le Parlement européen et la Commission de l'intention du Conseil d'engager une action préparatoire et, en particulier, du montant estimé des ressources nécessaires à cet effet. La Commission prend toutes les mesures nécessaires pour assurer un versement rapide des fonds.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives au financement des actions préparatoires dans le domaine de la PESC;
d)
les crédits relatifs aux actions de nature ponctuelle, voire permanente, menées par la Commission en vertu de tâches qui découlent de ses prérogatives sur le plan institutionnel en vertu du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du traité Euratom autres que son droit d'initiative législative visé au point b), ainsi que de compétences spécifiques qui lui sont attribuées directement par ces traités et dont la liste doit figurer dans les actes délégués adoptés en application du présent règlement;
e)
les crédits destinés au fonctionnement de chaque institution, au titre de son autonomie administrative.
Lors de la présentation du projet de budget, la Commission soumet au Parlement européen et au Conseil un rapport sur les actions visées au premier alinéa, points a) et b), et comprenant une évaluation des résultats obtenus ainsi qu'une appréciation quant à la suite envisagée.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à l'acte de base et aux exceptions énumérées au paragraphe 2 du présent article.
Article 55
Exécution du budget par les institutions autres que la Commission
La Commission reconnaît aux autres institutions les pouvoirs nécessaires à l'exécution des sections du budget qui les concernent.
Des procédures détaillées peuvent être convenues entre le SEAE et la Commission afin de faciliter l'exécution des crédits administratifs des délégations de l'Union. Ces procédures ne contiennent aucune dérogation au présent règlement ou aux actes délégués adoptés au titre du présent règlement.
Article 56
Délégation des pouvoirs d'exécution du budget
1. La Commission et chacune des autres institutions peuvent déléguer, au sein de leurs services, leurs pouvoirs d'exécution du budget dans les conditions déterminées dans le présent règlement ainsi que par leurs règles internes et dans les limites qu'elles fixent dans l'acte de délégation. Les délégataires agissent dans la limite des pouvoirs qui leur sont expressément conférés.
2. Cependant, la Commission peut déléguer aux chefs des délégations de l'Union ses pouvoirs d'exécution du budget concernant les crédits opérationnels de sa section. Elle en informe simultanément le haut représentant. Lorsque les chefs des délégations de l'Union agissent en tant qu'ordonnateurs subdélégués de la Commission, ils appliquent les règles de la Commission en matière d'exécution du budget et sont soumis aux mêmes devoirs et obligations, dont l'obligation de rendre compte, que tout autre ordonnateur subdélégué de la Commission.
La Commission peut retirer la délégation conformément à ses propres règles.
Aux fins de l'application du premier alinéa, le haut représentant prend les mesures qui s'imposent pour faciliter la coopération entre les délégations de l'Union et les services de la Commission.
Article 57
Conflit d'intérêts
1. Les acteurs financiers et les autres personnes participant à l'exécution et à la gestion du budget, y compris aux actes préparatoires à celui-ci, ainsi qu'à l'audit ou au contrôle, ne prennent aucune mesure à l'occasion de laquelle leurs propres intérêts pourraient être en conflit avec ceux de l'Union.
Si un tel risque existe, la personne en question a l'obligation de s'abstenir et d'en référer à l'ordonnateur délégué, qui confirme par écrit l'existence éventuelle d'un conflit d'intérêts. La personne en question informe également son supérieur hiérarchique. Lorsque l'existence d'un conflit d'intérêts a été établie, la personne en question cesse toutes ses activités en rapport avec le dossier concerné. L'ordonnateur délégué prend lui-même toute mesure supplémentaire appropriée.
2. Aux fins du paragraphe 1, il y a conflit d'intérêts lorsque l'exercice impartial et objectif des fonctions d'un acteur financier ou d'une autre personne, visés au paragraphe 1, est compromis pour des motifs familiaux, affectifs, d'affinité politique ou nationale, d'intérêt économique ou pour tout autre motif de communauté d'intérêt avec le bénéficiaire.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 pour déterminer ce qui est susceptible de constituer un conflit d'intérêts et la procédure à suivre en l'occurrence.
CHAPITRE 2
Modes d'exécution
Article 58
Modes d'exécution du budget
1. La Commission exécute le budget:
a)
de manière directe ("gestion directe") dans ses services, y compris par l'intermédiaire de son personnel dans les délégations de l'Union, placé sous la responsabilité du chef de délégation concerné, conformément à l'article 56, paragraphe 2, ou par l'intermédiaire des agences exécutives visées à l'article 62;
b)
en gestion partagée avec les États membres ("gestion partagée"); ou
c)
de manière indirecte ("gestion indirecte"), lorsque ce mode d'exécution est prévu dans l'acte de base ou dans les cas visés à l'article 54, paragraphe 2, premier alinéa, points a) à d), en confiant des tâches d'exécution budgétaire:
i)
à des pays tiers ou aux organismes qu'ils ont désignés;
ii)
à des organisations internationales et à leurs agences;
iii)
à la BEI et au Fonds européen d'investissement;
iv)
aux organismes visés aux articles 208 et 209;
v)
à des organismes de droit public;
vi)
à des organismes de droit privé investis d'une mission de service public, pour autant qu'ils présentent les garanties financières suffisantes;
vii)
à des organismes de droit privé d'un État membre qui sont chargés de la mise en œuvre d'un partenariat public-privé et présentent les garanties financières suffisantes;
viii)
à des personnes chargées de l'exécution d'actions spécifiques relevant de la PESC, en vertu du titre V du traité sur l'Union européenne, identifiées dans l'acte de base concerné.
2. La Commission demeure responsable de l'exécution du budget conformément à l'article 317 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et informe le Parlement européen et le Conseil des opérations menées par les entités et les personnes en charge en vertu du paragraphe 1, point c), du présent article. Lorsque l'entité ou la personne investie est identifiée dans un acte de base, la fiche financière visée à l'article 31 comprend une justification complète du choix de cette entité ou de cette personne en particulier.
3. Les entités et personnes en charge en vertu du paragraphe 1, point c), du présent article coopèrent pleinement à la protection des intérêts financiers de l'Union. Les conventions de délégation prévoient le droit pour la Cour des comptes et l'Office européen de lutte antifraude (OLAF) d'exercer pleinement les compétences que leur confère le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne en ce qui concerne l'audit des fonds.
La Commission confie des tâches d'exécution budgétaire aux entités et personnes visées au paragraphe 1, point c), du présent article, sous réserve de l'existence de procédures de réexamen transparentes, non discriminatoires, efficientes et efficaces concernant l'accomplissement effectif de ces tâches.
4. Toutes les conventions de délégation sont mises à la disposition du Parlement européen et du Conseil à la demande de ceux-ci.
5. Les entités et personnes en charge en vertu du paragraphe 1, point c), du présent article assurent, conformément à l'article 35, paragraphe 2, une publication annuelle a posteriori appropriée des informations relatives aux destinataires. La Commission est informée des mesures prises à cet égard.
6. Les entités et personnes en charge en vertu du paragraphe 1, point c), n'ont pas la qualité d'ordonnateurs délégués.
7. La Commission ne confie pas de pouvoirs d’exécution à des tiers lorsque ces pouvoirs impliquent une large marge d’appréciation de nature à traduire des choix politiques.
8. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées sur les modes d'exécution du budget, y compris la gestion directe, l'exercice des pouvoirs délégués aux agences exécutives et les dispositions spécifiques applicables à la gestion indirecte avec des organisations internationales, avec les organismes visés aux articles 208 et 209, avec des organismes de droit public ou des organismes de droit privé investis d'une mission de service public, avec des organismes de droit privé d'un État membre chargés de la mise en œuvre d'un partenariat public-privé et avec des personnes chargées de l'exécution d'actions spécifiques dans le cadre de la PESC.
Article 59
Gestion partagée avec les États membres
1. Lorsque la Commission exécute le budget en gestion partagée, des tâches d'exécution du budget sont déléguées à des États membres. La Commission et les États membres respectent les principes de bonne gestion financière, de transparence et de non-discrimination et assurent la visibilité de l'action de l'Union lorsqu'ils gèrent les fonds de celle-ci. À cet effet, la Commission et les États membres remplissent leurs obligations respectives de contrôle et d'audit et assument les responsabilités qui en découlent, prévues par le présent règlement. Des dispositions complémentaires sont prévues par la réglementation sectorielle.
2. Les États membres, lorsqu'ils accomplissent des tâches liées à l'exécution du budget, prennent toutes les mesures législatives, réglementaires et administratives qui sont nécessaires à la protection des intérêts financiers de l'Union, à savoir:
a)
veiller à ce que les actions financées sur le budget soient correctement et effectivement exécutées, conformément à la réglementation sectorielle applicable et, à cet effet, désigner, conformément au paragraphe 3, et supervisent les organismes responsables de la gestion et du contrôle des fonds de l'Union;
b)
prévenir, détecter et corriger les irrégularités et la fraude.
Pour protéger les intérêts financiers de l'Union, les États membres procèdent, dans le respect du principe de proportionnalité et conformément au présent article et à la réglementation sectorielle concernée, à des contrôles ex ante et ex post, y compris, le cas échéant, des contrôles sur place sur des échantillons d'opérations représentatifs et/ou fondés sur le risque. Ils récupèrent également les fonds indûment versés et engagent des poursuites si nécessaire à cet égard.
Les États membres imposent des sanctions effectives, dissuasives et proportionnées aux destinataires lorsque la réglementation sectorielle ou des dispositions spécifiques de la législation nationale le prévoient.
Dans le cadre de son évaluation du risque et conformément à la réglementation sectorielle, la Commission assure la surveillance des systèmes de gestion et de contrôle établis dans les États membres. Dans le cadre de ses contrôles, la Commission respecte le principe de proportionnalité et tient compte de l'évaluation du niveau de risque évalué conformément à la réglementation sectorielle.
3. Conformément aux critères et procédures définis dans la réglementation sectorielle, les États membres désignent, au niveau approprié, les organismes responsables de la gestion et du contrôle des fonds de l'Union. Ces organismes peuvent également accomplir des tâches qui ne sont pas liées à la gestion des fonds de l'Union et confier certaines de leurs tâches à d'autres organismes.
Pour fonder leur décision quant à la désignation des organismes, les États membres peuvent examiner si les systèmes de gestion et de contrôle sont pour l'essentiel identiques à ceux déjà en place au cours de la période précédente, et s'ils ont fonctionné efficacement.
Si les résultats des audits et contrôles montrent que les organismes désignés ne répondent plus aux critères fixés dans la réglementation sectorielle, les États membres prennent les mesures nécessaires pour veiller à ce qu'il soit remédié aux lacunes dans l'exécution des tâches de ces organismes, y compris en mettant un terme à la désignation, conformément à la réglementation sectorielle.
La réglementation sectorielle définit le rôle de la Commission dans le processus exposé dans le présent paragraphe.
4. Les organismes désignés conformément au paragraphe 3:
a)
mettent en place un système de contrôle interne efficace et efficient et en assurent le fonctionnement;
b)
ont recours à un système de comptabilité qui fournit des informations exactes, complètes et fiables en temps voulu;
c)
fournissent les informations exigées en vertu du paragraphe 5;
d)
assurent une publication a posteriori, conformément à l'article 35, paragraphe 2. Tout traitement de données à caractère personnel respecte les dispositions nationales transposant la directive 95/46/CE.
5. Les organes désignés conformément au paragraphe 3 fournissent à la Commission, au plus tard le 15 février de l'exercice suivant:
a)
leur comptabilité relative aux dépenses qui ont été engagées, pendant la période de référence concernée telle que définie dans la réglementation sectorielle, dans le cadre de l'exécution de leurs tâches et qui ont été présentées à la Commission pour remboursement. Cette comptabilité comprend le préfinancement et les montants pour lesquels des procédures de recouvrement sont en cours ou terminées. Elle est assortie d'une déclaration de gestion confirmant que, selon les responsables de la gestion des fonds:
i)
les informations sont présentées de manière appropriée et sont complètes et exactes;
ii)
les crédits ont été utilisés aux fins prévues, tel que défini par la réglementation sectorielle;
iii)
les systèmes de contrôle mis en place offrent les garanties nécessaires quant à la légalité et à la régularité des opérations sous-jacentes;
b)
un résumé annuel des rapports finaux d'audit et des contrôles effectués, y compris une analyse de la nature et de l'étendue des erreurs et des faiblesses relevées dans les systèmes, ainsi que les mesures correctrices prises ou prévues.
La comptabilité visée au premier alinéa, point a), et le résumé visé au premier alinéa, point b), s'accompagnent d'un avis émis par un organisme d'audit indépendant rédigé conformément aux normes internationalement reconnues en matière d'audit. Cet avis établit si les comptabilités offrent une image fidèle, si les dépenses pour lesquelles un remboursement a été demandé à la Commission sont légales et régulières et si les systèmes de contrôle mis en place fonctionnent correctement. Cet avis indique également si l'audit met en doute les affirmations formulées dans la déclaration de gestion visée au premier alinéa, point a).
La date limite du 15 février peut être exceptionnellement reportée au 1er mars par la Commission, moyennant communication de l'État membre concerné.
Les États membres peuvent, au niveau approprié, publier les informations visées au présent paragraphe.
En outre, les États membres peuvent fournir des déclarations signées niveau approprié et basées sur les informations visées au présent paragraphe.
6. Afin de garantir que les fonds de l'Union sont utilisés conformément aux règles applicables, la Commission:
a)
procède à l'examen et à l'approbation des comptes des organismes désignés, de façon à vérifier l'exhaustivité, l'exactitude et la véracité des comptes;
b)
exclut des dépenses de l'Union correspondant à des financements les paiements qui ont été réalisés en violation du droit applicable;
c)
interrompt le délai de paiement ou suspend les versements lorsque la réglementation sectorielle le prévoit.
La Commission lève tout ou partie de l'interruption des délais de paiement ou de la suspension des paiements après qu'un État membre a présenté ses observations et dès qu'il a pris toutes mesures nécessaires. Le rapport annuel d'activités visé à l'article 66, paragraphe 9, rend compte de toutes les obligations au titre du présent alinéa.
7. La réglementation sectorielle tient compte des besoins des programmes européens de coopération territoriale, notamment en ce qui concerne le contenu de la déclaration de gestion, le processus établi au paragraphe 3 et la fonction d'audit.
8. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 concernant les règles détaillées relatives à la gestion partagée avec des États membres, y compris l'établissement d'un registre des organismes responsables de la gestion et du contrôle des fonds de l'Union, et aux mesures visant à promouvoir les bonnes pratiques.
Article 60
Gestion indirecte
1. Les entités et personnes chargées de tâches liées à l'exécution du budget en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), respectent les principes de bonne gestion financière, de transparence et de non-discrimination et assurent la visibilité de l'action de l'Union lorsqu'elles gèrent les fonds de celle-ci. Elles garantissent un niveau de protection des intérêts financiers de l'Union équivalent à celui prévu par le présent règlement lorsqu'elles gèrent les fonds de l'Union, en tenant compte:
a)
de la nature des tâches qui leur ont été confiées et des montants en jeu;
b)
des risques financiers encourus;
c)
du niveau d'assurance découlant de leurs systèmes, règles et procédures, ainsi que des mesures prises par la Commission pour surveiller et soutenir la mise en œuvre des tâches qui leur ont été confiées.
2. Afin de préserver les intérêts financiers de l'Union, les entités et personnes en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), conformément au principe de proportionnalité:
a)
mettent en place un système de contrôle interne efficace et efficient et en assurent le fonctionnement;
b)
ont recours à un système de comptabilité qui fournit des informations exactes, complètes et fiables en temps voulu;
c)
font l'objet d'un audit externe indépendant, réalisé dans le respect des normes admises au niveau international en matière d'audit par un service d'audit qui est fonctionnellement indépendant de l'entité ou de la personne en question;
d)
appliquent des règles et des procédures adéquates pour l'octroi de financements sur les fonds de l'Union par l'intermédiaire de subventions, de passations de marchés et d'instruments financiers;
e)
assurent, conformément à l'article 35, paragraphe 2, une publication a posteriori d'informations sur les destinataires;
f)
garantissent une protection raisonnable des données à caractère personnel, tel que prévu par la directive 95/46/CE et par le règlement (CE) no 45/2001.
Les personnes en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c) viii), arrêtent leurs règles financières moyennant l'accord préalable de la Commission. Elles satisfont aux exigences établies aux points a) à e) du présent paragraphe au plus tard dans les six mois suivant le début de leur mandat. Lorsque, à la fin de cette période, elles ne satisfont qu'en partie à ces exigences, la Commission prend des mesures correctives appropriées pour surveiller et soutenir la mise en œuvre des tâches qui leur ont été confiées.
3. Les entités et personnes en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), préviennent, détectent et corrigent les irrégularités et la fraude lorsqu'elles accomplissent des tâches liées à l'exécution du budget. À cet effet, elles procèdent, conformément au principe de proportionnalité, à des contrôles ex ante et ex post, y compris, le cas échéant, des contrôles sur place sur des échantillons d'opérations représentatifs et/ou fondés sur les risques, pour s'assurer que les actions financées par le budget sont effectivement et correctement exécutées. Elles récupèrent également les fonds indûment versés et engagent des poursuites si nécessaire à cet égard.
4. La Commission peut suspendre les versements aux entités et personnes en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), notamment en cas de détection d'erreurs systémiques qui remettent en cause la fiabilité des systèmes de contrôle interne de l'entité ou de la personne en question ou la légalité et la régularité des opérations sous-jacentes.
Nonobstant l'article 92, l'ordonnateur compétent peut interrompre en tout ou partie les versements à ces entités ou personnes, afin de procéder à des vérifications plus approfondies, lorsque:
i)
des informations sont portées à la connaissance de l'ordonnateur compétent, qui indiquent que le fonctionnement du système de contrôle interne présente des défaillances significatives ou que les dépenses certifiées par l'entité ou la personne en question sont liées à de graves irrégularités et n'ont pas été corrigées;
ii)
l'interruption est nécessaire pour éviter tout préjudice important pour les intérêts financiers de l'Union.
5. Sans préjudice du paragraphe 7, les entités et personnes en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), communiquent à la Commission:
a)
un rapport sur l'exécution des tâches qui leur ont été confiées;
b)
leur comptabilité relative aux dépenses engagées dans le cadre de l'exécution des tâches qui leur ont été confiées. Cette comptabilité est assortie d'une déclaration de gestion confirmant que, selon les responsables de la gestion des fonds:
i)
les informations sont présentées de manière appropriée et sont complètes et exactes;
ii)
les dépenses ont été réalisées aux fins prévues, conformément aux conventions de délégation ou, le cas échéant, conformément à la réglementation sectorielle applicable;
iii)
les systèmes de contrôle mis en place offrent les garanties nécessaires quant à la légalité et à la régularité des opérations sous-jacentes;
c)
un résumé des rapports finaux d'audit et des contrôles effectués, y compris une analyse de la nature et de l'étendue des erreurs et des faiblesses relevées dans les systèmes, ainsi que des mesures correctrices prises ou prévues.
Les documents visés au premier alinéa sont accompagnés de l'avis d'un organisme d'audit indépendant, rédigé conformément aux normes internationalement reconnues en matière d'audit. Cet avis établit si la comptabilité offre une image fidèle, si les systèmes de contrôle mis en place fonctionnent correctement et si les opérations sous-jacentes sont légales et régulières. Cet avis indique également si l'audit met en doute les affirmations formulées dans la déclaration de gestion visée au premier alinéa, point b).
Les documents visés au premier alinéa sont fournis à la Commission au plus tard le 15 février de l'exercice suivant. L'avis visé au deuxième alinéa est fourni à la Commission au plus tard le 15 mars.
Les obligations prévues dans le présent paragraphe sont sans préjudice des conventions conclues avec les organisations internationales et les pays tiers. Ces conventions prévoient au moins l'obligation pour ces organisations internationales et ces pays tiers de fournir chaque année à la Commission une déclaration selon laquelle, au cours de l'exercice concerné, la contribution de l'Union a été utilisée et comptabilisée conformément aux exigences énoncées au paragraphe 2 et aux obligations définies par ces conventions.
6. Sans préjudice du paragraphe 7, la Commission:
a)
s'assure que ces personnes et entités s'acquittent des responsabilités qui leur incombent, notamment en effectuant des audits et des évaluations dans le cadre de la mise en œuvre du programme;
b)
procède à l'examen et à l'approbation des comptes des entités et personnes concernées, suivant des procédures qui garantissent l'exhaustivité, l'exactitude et la véracité des comptes;
c)
exclut des dépenses de l'Union correspondant à des financements les versements qui ont été réalisés en violation de la réglementation applicable.
7. Les paragraphes 5 et 6 ne sont pas applicables à la contribution de l'Union aux entités qui font l'objet d'une procédure de décharge distincte en vertu de l'article 208.
8. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 concernant les règles détaillées relatives à la gestion indirecte, y compris la mise en place des conditions de la gestion indirecte selon lesquelles les systèmes, règles et procédures des entités et des personnes doivent être équivalents à ceux de la Commission, les déclarations de gestion et les déclarations de conformité, les procédures d'examen et d'approbation des comptes, ainsi que l'exclusion du financement de l'Union des dépenses engagées en violation des règles applicables.
Article 61
Évaluations ex ante et conventions de délégation
1. Avant de confier des tâches d'exécution du budget à des entités ou personnes en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), la Commission apporte la preuve que les exigences prévues à l'article 60, paragraphe 2, premier alinéa, points a) à d), sont satisfaites.
Lorsque des changements substantiels sont apportés aux systèmes ou aux règles d'une entité ou d'une personne en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), ou aux procédures se rapportant à la gestion confiée à cette entité ou personne des fonds de l'Union, l'entité ou la personne concernée en informe sans délai la Commission. La Commission procède au réexamen des conventions de délégation conclues avec l'entité ou la personne concernée afin de garantir que les conditions prévues à l'article 60, paragraphe 2, premier alinéa, points a) à d), continuent d'être respectées.
2. À moins que l'entité chargée de l'exécution ne soit désignée dans l'acte de base, la Commission sélectionne une entité dans une des catégories visées à l'article 58, paragraphe 1, point c) ii), v), vi) et vii), en tenant dûment compte de la nature des tâches à confier à l'entité ainsi que de l'expérience et de la capacité opérationnelle et financière des entités concernées. Cette sélection est transparente, justifiée par des motifs objectifs et ne doit pas donner lieu à un conflit d'intérêts.
3. Les conventions de délégation stipulent les exigences établies à l'article 60, paragraphe 2, premier alinéa, points a) à d). Elles définissent clairement les tâches confiées à l'entité et contiennent un engagement des entités ou personnes concernées à satisfaire aux obligations établies à l'article 60, paragraphe 2, premier alinéa, points e) et f), et à s'abstenir de toute action pouvant donner lieu à un conflit d'intérêts.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 concernant les règles détaillées relatives à l'évaluation ex ante des règles et procédures relatives à la gestion indirecte et au contenu des conventions de délégation.
Article 62
Agences exécutives
1. La Commission peut déléguer aux agences exécutives la totalité ou une partie de la mise en œuvre, pour le compte de la Commission et sous sa responsabilité, d'un programme ou projet de l'Union, conformément au règlement (CE) no 58/2003 du Conseil du 19 décembre 2002 portant statut des agences exécutives chargées de certaines tâches relatives à la gestion de programmes communautaires (16). Les agences exécutives sont créées par décision de la Commission et sont des personnes morales en vertu du droit de l'Union.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement des règles détaillées d'exercice des pouvoirs délégués aux agences exécutives.
2. Le directeur de l'agence exécutive assure l'exécution des crédits opérationnels correspondants en gestion directe.
Article 63
Limites de la délégation de pouvoirs
1. La Commission ne peut confier des tâches relatives à l'exécution des fonds de l'Union, y compris le paiement et le recouvrement, à des entités ou des organismes extérieurs de droit privé, sauf dans le cas visé à l'article 58, paragraphe 1, point c) v), vi) et vii), ou dans des cas spécifiques de paiements:
i)
à des bénéficiaires déterminés par la Commission;
ii)
soumis aux conditions et montants fixés par la Commission; et
iii)
qui n'impliquent pas l'exercice d'un pouvoir discrétionnaire par l'entité ou l'organisme qui effectue ces paiements.
2. La Commission peut les tâches suivantes par voie contractuelle à des entités ou des organismes extérieurs de droit privé qui ne sont pas investis d'une mission de service public: tâches de compétences techniques et tâches administratives, préparatoires ou accessoires qui n'impliquent ni mission de puissance publique ni exercice d'un pouvoir discrétionnaire d'appréciation.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement des règles détaillées relatives à l'attribution de tâches à certains organismes ou entités extérieurs du secteur privé, conformément aux règles de passation des marchés établies au titre V de la première partie.
CHAPITRE 3
Acteurs financiers
Section 1
Principe de la séparation des fonctions
Article 64
Séparation des fonctions
1. Les fonctions de l'ordonnateur et du comptable sont séparées et incompatibles entre elles.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement des règles détaillées concernant les droits et obligations de tous les acteurs financiers.
Section 2
Ordonnateur
Article 65
L’ordonnateur
1. Chaque institution exerce les fonctions d'ordonnateur.
2. Aux fins du présent titre, on entend par "agents" les personnes soumises au statut.
3. Chaque institution délègue, dans le respect des conditions prévues dans son règlement intérieur, des fonctions d'ordonnateur aux agents de niveau approprié. Elle indique, dans ses règles administratives internes, les agents auxquels elle délègue ces tâches, l'étendue des pouvoirs délégués, et si les bénéficiaires de cette délégation peuvent subdéléguer leurs pouvoirs.
4. Les délégations et les subdélégations des fonctions d'ordonnateur ne sont accordées qu'à des agents.
5. Les ordonnateurs compétents agissent dans les limites fixées par l'acte de délégation ou de subdélégation. L'ordonnateur compétent peut être assisté par un ou plusieurs agents chargés d'effectuer, sous la responsabilité du premier, certaines opérations nécessaires à l'exécution du budget et à la reddition des comptes.
6. Lorsque les chefs des délégations de l'Union agissent en tant qu'ordonnateurs subdélégués conformément à l'article 56, paragraphe 2, ils relèvent de la Commission en tant qu'institution responsable de la définition, de l'exercice, du contrôle et de l'évaluation de leurs fonctions et de leurs responsabilités d'ordonnateurs subdélégués. La Commission en informe simultanément le haut représentant.
7. L'ordonnateur compétent peut être assisté par des agents chargés d'effectuer, sous sa responsabilité, certaines tâches nécessaires à l'exécution du budget et à la production des informations financières et de gestion. Les agents assistant les ordonnateurs compétents sont soumis à l'article 57.
8. Chaque institution informe la Cour des comptes, le Parlement européen et le Conseil de la nomination et de la cessation des fonctions des ordonnateurs délégués, des auditeurs internes et des comptables, ainsi que de toute réglementation interne qu'elle arrête en matière financière.
9. Chaque institution informe la Cour des comptes de la désignation de régisseurs d'avances et de ses décisions de délégation en vertu de l'article 69, paragraphe 1, et de l'article 70.
10. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement des règles détaillées d'assistance fournie aux ordonnateurs compétents ainsi que les dispositions internes concernant les délégations.
Article 66
Pouvoirs et fonctions de l'ordonnateur
1. L'ordonnateur est chargé dans chaque institution d'exécuter les recettes et les dépenses conformément au principe de bonne gestion financière et d'en assurer la légalité et la régularité.
2. Au sens du paragraphe 1, l'ordonnateur délégué met en place, conformément à l'article 32 et aux normes minimales arrêtées par chaque institution et en tenant compte des risques associés à l'environnement de gestion et à la nature des actions financées, la structure organisationnelle ainsi que les systèmes de contrôle internes adaptés à l'exécution de ses tâches. L'établissement de cette structure et de ces systèmes repose sur une analyse du risque exhaustive, prenant en compte le rapport coût-efficacité.
3. Pour exécuter des dépenses, l’ordonnateur compétent procède à des engagements budgétaires et juridiques, à la liquidation des dépenses et à l’ordonnancement des paiements, ainsi qu’aux actes préalables nécessaires à cette exécution des crédits.
4. L'exécution des recettes comporte l'établissement des prévisions de créances, la constatation des droits à recouvrer et l'émission des ordres de recouvrement. Elle comporte, le cas échéant, la renonciation aux créances constatées.
5. Chaque opération fait l'objet d'au moins un contrôle ex ante, fondé sur une analyse des documents et sur les résultats disponibles des contrôles déjà réalisés, en ce qui concerne les aspects opérationnels et financiers de l'opération.
Les contrôles ex ante comprennent l'initiation et la vérification d'une opération.
Pour une opération donnée, la vérification est effectuée par des agents distincts de ceux qui ont initié l'opération. Les agents qui effectuent la vérification ne sont pas subordonnés à ceux qui ont initié l'opération.
6. L'ordonnateur délégué peut mettre en place des contrôles ex post pour vérifier les opérations déjà approuvées à la suite des contrôles ex ante. Ces contrôles peuvent être organisés par sondage en fonction du risque.
Les contrôles ex ante sont effectués par des agents distincts de ceux qui sont chargés des contrôles ex post. Les agents chargés des contrôles ex post ne sont pas subordonnés aux agents chargés des contrôles ex ante.
Lorsque l'ordonnateur délégué met en œuvre des audits financiers de bénéficiaires à titre de contrôles ex post, les règles correspondantes en matière d'audit sont claires, cohérentes et transparentes et respectent les droits tant de la Commission que de ceux qui ont fait l'objet d'un audit.
7. Les agents responsables du contrôle de la gestion des opérations financières ont les compétences professionnelles requises. Ils respectent un code spécifique de normes professionnelles arrêté par chaque institution.
8. Si un agent partie à la gestion financière et au contrôle des opérations estime qu'une décision que son supérieur lui impose d'appliquer ou d'accepter est irrégulière ou contraire aux principes de bonne gestion financière ou aux règles professionnelles qu'il est tenu de respecter, il en informe son supérieur hiérarchique. Si l'agent le fait par écrit, le supérieur hiérarchique lui répond par écrit. Si le supérieur hiérarchique ne réagit pas ou confirme la décision ou les instructions initiales et que l'agent estime qu'une telle confirmation ne constitue pas une réponse raisonnable à sa question, il en informe l'ordonnateur délégué par écrit. En cas d'inaction de celui-ci, l'agent informe l'instance compétente visée à l'article 73, paragraphe 6.
Dans le cas d'une activité illégale, de fraude ou de corruption susceptible de nuire aux intérêts de l'Union, l'agent informe les autorités et instances désignées par la législation en vigueur. Les contrats passés avec des auditeurs externes réalisant des audits de la gestion financière de l'Union prévoient l'obligation pour l'auditeur externe d'informer l'ordonnateur délégué de tout soupçon d'activité illégale, de fraude ou de corruption susceptibles de nuire aux intérêts de l'Union.
9. L'ordonnateur délégué rend compte à son institution de l'exercice de ses fonctions sous la forme d'un rapport annuel d'activités, contenant des informations financières et de gestion, y compris les résultats des contrôles, et déclarant que, sauf disposition contraire dans une réserve formulée en liaison avec des domaines précis de recettes et de dépenses, il a l'assurance raisonnable que:
a)
les informations contenues dans le rapport donnent une image fidèle de la situation;
b)
les ressources allouées aux activités décrites dans le rapport ont été utilisées aux fins prévues et conformément au principe de bonne gestion financière;
c)
les procédures de contrôle mises en place offrent les garanties nécessaires quant à la légalité et à la régularité des opérations sous-jacentes.
Le rapport d'activités indique les résultats des opérations par rapport aux objectifs qui ont été assignés, les risques associés à ces opérations, l'utilisation des ressources mises à disposition et le fonctionnement efficient et efficace des systèmes de contrôle interne, y compris une évaluation globale du rapport coût-efficacité des contrôles.
Au plus tard le 15 juin de chaque année, la Commission transmet au Parlement européen et au Conseil un résumé des rapports d'activités annuels de l'année précédente. Le rapport d'activités annuel de chaque ordonnateur délégué est également communiqué au Parlement européen et au Conseil.
10. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 relatifs aux règles détaillées concernant les contrôles ex ante et ex post, la conservation des pièces justificatives, le code de normes professionnelles, l'inaction de l'ordonnateur, la transmission au comptable des informations et les rapports sur les procédures négociées.
Article 67
Pouvoirs et fonctions des chefs des délégations de l'Union
1. Lorsque les chefs des délégations de l'Union agissent en tant qu'ordonnateurs subdélégués conformément à l'article 56, paragraphe 2, ils coopèrent étroitement avec la Commission en ce qui concerne la bonne exécution des fonds, afin de garantir notamment la légalité et la régularité des opérations financières, le respect du principe de bonne gestion financière dans la gestion des fonds et la protection efficace des intérêts financiers de l'Union.
À cet effet, ils prennent les mesures qui s'imposent pour prévenir toute situation susceptible de mettre en cause la responsabilité de la Commission quant à l'exécution du budget qui leur est confiée par subdélégation, ainsi que tout conflit de priorités susceptible d'avoir une incidence sur la mise en œuvre des tâches de gestion financière qui leur sont confiées par subdélégation.
Lorsqu'une situation ou un conflit visé au deuxième alinéa se présente, les chefs des délégations de l'Union en informent sans tarder les directeurs généraux responsables de la Commission et du SEAE. Ces derniers prennent les mesures qui s'imposent afin de remédier à la situation.
2. Si des chefs de délégations de l'Union se trouvent dans une des situations visées à l'article 66, paragraphe 8, ils saisissent de la question l'instance spécialisée en matière d'irrégularités financières mise en place conformément à l'article 73, paragraphe 6. Dans le cas d'une activité illégale, de fraude ou de corruption susceptible de nuire aux intérêts de l'Union, ils informent les autorités et les instances désignées par la législation en vigueur.
3. Les chefs des délégations de l'Union qui agissent en tant qu'ordonnateurs subdélégués conformément à l'article 56, paragraphe 2, présentent un rapport à leur ordonnateur délégué, afin que ce dernier puisse intégrer leurs rapports dans son rapport annuel d'activités tel que visé à l'article 66, paragraphe 9. Les rapports des chefs des délégations de l'Union contiennent des informations sur l'efficience et l'efficacité des systèmes de contrôle internes mis en place dans leur délégation, ainsi que sur la gestion des opérations qui leur sont confiées par subdélégation et fournissent l'assurance visée à l'article 73, paragraphe 5, troisième alinéa. Ces rapports sont annexés au rapport annuel d'activités de l'ordonnateur délégué et communiqués au Parlement européen et au Conseil, eu égard, le cas échéant, à leur nature confidentielle.
Les chefs des délégations de l'Union coopèrent pleinement avec les institutions qui participent à la procédure de décharge et fournissent, le cas échéant, toute information supplémentaire nécessaire. Dans ce contexte, il peut leur être demandé d'assister à des réunions des organes concernés et d'aider l'ordonnateur délégué compétent.
4. Les chefs des délégations de l'Union qui agissent en tant qu'ordonnateurs subdélégués conformément à l'article 56, paragraphe 2, répondent à toute demande formulée par l'ordonnateur délégué de la Commission sur l'initiative de la Commission ou, dans le contexte de la décharge, à la demande du Parlement européen.
5. La Commission veille à ce que la subdélégation de pouvoirs ne soit pas préjudiciable à la procédure de décharge en vertu de l'article 319 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
Section 3
Comptable
Article 68
Pouvoirs et fonctions du comptable
1. Chaque institution nomme un comptable qui est chargé dans chaque institution:
a)
de la bonne exécution des paiements, de l'encaissement des recettes et du recouvrement des créances constatées;
b)
de préparer et de présenter les comptes, conformément au titre IX de la première partie;
c)
de la tenue de la comptabilité conformément au titre IX de la première partie;
d)
de définir les procédures comptables ainsi que le plan comptable conformément au titre IX de la première partie;
e)
de définir et de valider les systèmes comptables ainsi que, le cas échéant, de valider les systèmes prescrits par l'ordonnateur et destinés à fournir ou justifier des informations comptables; à cet égard, le comptable est habilité à vérifier à tout moment le respect des critères de validation;
f)
de la gestion de la trésorerie.
Les responsabilités du comptable du SEAE ne portent que sur la section "SEAE" du budget exécutée par le SEAE. Le comptable de la Commission demeure responsable de l'ensemble de la section "Commission" du budget, et notamment des opérations comptables se rapportant aux crédits confiés par subdélégation aux chefs des délégations de l'Union.
Le comptable de la Commission, sous réserve de l'article 213, fait également fonction de comptable du SEAE en ce qui concerne l'exécution de la section "SEAE" du budget.
2. Le comptable de la Commission est chargé d'établir les règles comptables et le plan comptable harmonisé conformément au titre IX de la première partie.
3. Les comptables obtiennent des ordonnateurs toutes les informations nécessaires à l'établissement de comptes présentant une image fidèle de la situation financière des institutions et de l'exécution budgétaire. Les ordonnateurs garantissent la fiabilité de ces informations.
4. Avant leur adoption par l'institution ou l'organisme visé à l'article 208, le comptable signe les comptes, certifiant ainsi qu'il a une assurance raisonnable quant au fait qu'ils présentent une image fidèle de la situation financière de l'institution ou de l'organisme visé à l'article 208.
À cet effet, le comptable vérifie que les comptes ont été élaborés conformément aux règles visées à l'article 143 et aux procédures comptables visées au paragraphe 1, point d), du présent article et que toutes les recettes et dépenses ont été comptabilisées.
Les ordonnateurs délégués transmettent toute information dont le comptable a besoin pour remplir ses fonctions.
Les ordonnateurs demeurent pleinement responsables de l'utilisation appropriée des fonds qu'ils gèrent, de la légalité et de la régularité des dépenses placées sous leur contrôle et de l'exhaustivité et de l'exactitude des informations transmises au comptable.
5. Le comptable est habilité à vérifier les informations reçues ainsi qu'à effectuer toute autre vérification qu'il juge nécessaire pour être en mesure de signer les comptes.
Le cas échéant, il émet des réserves, dont il précise la nature et la portée.
6. Sauf disposition contraire du présent règlement, seul le comptable est habilité pour la gestion de la trésorerie et des équivalents de trésorerie. Le comptable est responsable de leur conservation.
7. Dans le cadre de la mise en œuvre d'un programme ou d'une action, des comptes fiduciaires peuvent être ouverts au nom de la Commission et pour son compte de manière à permettre leur gestion par une entité en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c) ii), iii) v) ou vi).
Ces comptes sont ouverts sous la responsabilité de l'ordonnateur chargé de la mise en œuvre du programme ou de l'action en accord avec le comptable de la Commission.
Ces comptes sont gérés sous la responsabilité de l'ordonnateur.
8. Le comptable de la Commission arrête les règles applicables à l'ouverture, à la gestion et à la clôture des comptes fiduciaires et à leur utilisation.
9. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées concernant les pouvoirs et fonctions du comptable, y compris sa nomination et la cessation de ses fonctions, son avis sur les systèmes comptables et d'inventaire, la gestion de trésorerie et des comptes bancaires, les signatures sur les comptes, la gestion des soldes des comptes, les virements et opérations de conversion, les modalités de paiement, le fichier des entités légales et la conservation des pièces justificatives.
Article 69
Pouvoirs pouvant être délégués par le comptable
1. Le comptable peut, pour l'exercice de ses fonctions, déléguer certaines de ses tâches à des agents placés sous sa responsabilité hiérarchique.
L'acte de délégation définit ces tâches.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement des règles détaillées concernant les personnes habilitées à disposer des comptes au sein d'une unité locale.
Section 4
Régisseur d'avances
Article 70
Régies d’avance
1. Des régies d'avances peuvent être créées en vue de l'encaissement de recettes autres que les ressources propres et du paiement de dépenses de faible montant ainsi que le définissent les actes délégués adoptés en application du présent règlement.
Toutefois, il peut être recouru aux régies d'avances sans limitation de montant dans le domaine des aides visant des situations de crise et des opérations d'aide humanitaire au sens de l'article 128, dans le respect du niveau des crédits arrêtés par le Parlement européen et le Conseil figurant à la ligne budgétaire correspondante pour l'exercice en cours.
2. Les régies d'avances sont alimentées par le comptable de l'institution et sont sous la responsabilité de régisseurs d'avances qu'il désigne.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 relatifs aux conditions de recours aux régies d'avances, y compris des montants maximum à payer par les régisseurs d'avances ainsi que des règles applicables au domaine des actions extérieures, notamment des règles concernant le choix des régisseurs d'avances, l'alimentation des régies d'avances, les contrôles par les ordonnateurs et comptables et le respect des procédures de passation de marchés publics. En outre, la Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 relatifs à l'établissement des règles détaillées concernant la création de régies d'avances et aux régisseurs d'avances au sein des délégations de l'Union.
CHAPITRE 4
Responsabilité des acteurs financiers
Section 1
Règles générales
Article 71
Suppression de la délégation et suspension des fonctions des acteurs financiers
1. Les ordonnateurs compétents peuvent à tout moment se voir retirer, temporairement ou définitivement, leur délégation ou subdélégation par l'autorité qui les a nommés.
2. Le comptable ou les régisseurs d'avances, ou les deux, peuvent à tout moment être suspendus de leurs fonctions, temporairement ou définitivement, par l'autorité qui les a nommés.
3. Le présent article est sans préjudice d'éventuelles mesures disciplinaires prises à l'encontre des acteurs financiers visés aux paragraphes 1 et 2.
Article 72
Responsabilité de l'ordonnateur pour activité illégale, fraude ou corruption
1. Le présent chapitre ne préjuge pas de la responsabilité pénale que pourraient engager les acteurs financiers visés à l'article 71 dans les conditions prévues par le droit national applicable ainsi que par les dispositions en vigueur relatives à la protection des intérêts financiers de l'Union et à la lutte contre la corruption impliquant des fonctionnaires de l'Union ou des États membres.
2. Sans préjudice des articles 73, 74 et 75 du présent règlement, tout ordonnateur compétent, tout comptable ou régisseur d'avances engage sa responsabilité disciplinaire et pécuniaire, dans les conditions prévues par le statut. Dans le cas d'une activité illégale, de fraude ou de corruption susceptible de nuire aux intérêts de l'Union, les autorités et les instances désignées par la législation en vigueur, en particulier l'OLAF, sont saisies.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 relatifs à des règles détaillées concernant la responsabilité des ordonnateurs, des comptables et des régisseurs d'avances en cas d'activité illégale, de fraude ou de corruption.
Section 2
Règles applicables aux ordonnateurs compétents
Article 73
Règles applicables aux ordonnateurs
1. L'ordonnateur compétent engage sa responsabilité pécuniaire dans les conditions prévues au statut.
2. La responsabilité pécuniaire de l'ordonnateur est engagée notamment si l'ordonnateur compétent, intentionnellement ou par négligence grave:
a)
constate les droits à recouvrer ou émet les ordres de recouvrement, engage une dépense ou signe un ordre de paiement, sans se conformer au présent règlement ou aux actes délégués adoptés en application du présent règlement;
b)
omet d'établir un acte engendrant une créance, omet ou retarde l'émission d'un ordre de recouvrement, ou retarde l'émission d'un ordre de paiement, engageant ainsi la responsabilité civile de l'institution à l'égard de tiers.
3. Lorsqu'un ordonnateur délégué ou subdélégué considère qu'une décision qui lui incombe est entachée d'irrégularité ou qu'elle contrevient aux principes de bonne gestion financière, il doit le signaler par écrit à l'autorité délégante. Si l'autorité délégante donne par écrit l'instruction motivée de prendre ladite décision à l'ordonnateur délégué ou subdélégué, celui-ci est dégagé de sa responsabilité.
4. En cas de subdélégation, à l'intérieur de son service, l'ordonnateur délégué reste responsable de l'efficience et de l'efficacité des systèmes de gestion et de contrôle internes mis en place et du choix de l'ordonnateur subdélégué.
5. En cas de subdélégation aux chefs des délégations de l'Union, l'ordonnateur délégué est responsable de la définition ainsi que de l'efficacité et de l'efficience des systèmes de gestion et de contrôle internes mis en place. Les chefs des délégations de l'Union sont responsables de la mise en place appropriée et du bon fonctionnement de ces systèmes, conformément aux instructions de l'ordonnateur délégué, ainsi que de la gestion des fonds et des opérations qu'ils effectuent dans la délégation de l'Union sous leur responsabilité. Avant leur prise de fonctions, ils suivent une formation spécifique sur les tâches et les responsabilités des ordonnateurs et sur l'exécution du budget.
Les chefs des délégations de l'Union rendent compte des responsabilités qui leur incombent au titre du premier alinéa du présent paragraphe conformément à l'article 67, paragraphe 3.
Chaque année, les chefs des délégations de l'Union fournissent à l'ordonnateur délégué de la Commission l'assurance concernant les systèmes de gestion et de contrôle internes mis en place dans leur délégation, ainsi que la gestion des opérations qui leur ont été confiées par subdélégation et les résultats desdites opérations, pour permettre à l'ordonnateur d'établir la déclaration d'assurance prévue à l'article 66, paragraphe 9.
6. Chaque institution met en place une instance spécialisée en matière d'irrégularités financières ou participe à une instance commune établie par plusieurs institutions. Ces instances fonctionnent de façon indépendante et déterminent si une irrégularité financière a été commise et quelles doivent en être les conséquences éventuelles.
Sur la base de l'avis de cette instance, l'institution décide de l'engagement d'une procédure mettant en cause la responsabilité disciplinaire ou pécuniaire. Si l'instance a décelé des problèmes systémiques, elle transmet à l'ordonnateur et à l'ordonnateur délégué, à moins que celui-ci ne soit en cause, ainsi qu'à l'auditeur interne, un rapport assorti de recommandations.
7. Lorsque les chefs des délégations de l'Union agissent en tant qu'ordonnateurs subdélégués conformément à l'article 56, paragraphe 2, l'instance spécialisée en matière d'irrégularités financières mise en place par la Commission conformément au paragraphe 6 du présent article, est compétente pour les cas visés à l'article 56, paragraphe 2.
Si l'instance décèle des problèmes systémiques, elle transmet un rapport assorti de recommandations à l'ordonnateur, au haut représentant et à l'ordonnateur délégué de la Commission, à moins que celui-ci ne soit en cause, ainsi qu'à l'auditeur interne.
Sur la base de l'avis formulé par l'instance, la Commission peut demander au haut représentant d'engager, en sa capacité d'autorité investie du pouvoir de nomination, une procédure mettant en cause la responsabilité disciplinaire ou pécuniaire des ordonnateurs subdélégués si les irrégularités sont liées aux compétences de la Commission qui leur sont confiées par subdélégation. En pareil cas, le haut représentant prend les mesures appropriées conformément au statut afin d'appliquer les décisions de sanctions disciplinaires ou pécuniaires recommandées par la Commission.
Les États membres aident sans réserve l'Union à faire appliquer les responsabilités incombant, en vertu de l'article 22 du statut, au personnel temporaire auquel est applicable l'article 2, point e), du régime applicable aux autres agents des Communautés européennes.
8. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués, conformément à l'article 210, relatifs à des règles détaillées applicables aux ordonnateurs délégués, y compris la confirmation d'instructions et le rôle de l'instance spécialisée en matière d'irrégularités financières.
Section 3
Règles applicables aux comptables et régisseurs d'avances
Article 74
Règles applicables aux comptables
1. Le comptable engage, dans les conditions et selon les procédures prévues par le statut, sa responsabilité disciplinaire ou pécuniaire. Constitue en particulier une faute susceptible d'engager sa responsabilité le fait:
a)
de perdre ou détériorer des fonds, des valeurs ou des documents dont il a la garde;
b)
de modifier indûment des comptes bancaires ou des comptes courants postaux;
c)
d'effectuer des recouvrements ou des paiements non conformes aux ordres de recouvrement ou de paiement correspondants;
d)
d'omettre d'encaisser des recettes dues.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210en ce qui concerne l'établissement des règles détaillées concernant la responsabilité des comptables en cas d'autres formes de fautes.
Article 75
Règles applicables aux régisseurs d'avances
1. Le régisseur d'avances engage, dans les conditions et selon les procédures prévues par le statut, sa responsabilité disciplinaire ou pécuniaire. Constitue en particulier une faute susceptible d'engager la responsabilité du régisseur d'avances le fait:
a)
de perdre ou détériorer des fonds, des valeurs ou des documents dont il a la garde;
b)
de ne pouvoir justifier par des pièces régulières des paiements qu'il effectue;
c)
de payer à d'autres que les ayants droit;
d)
d'omettre d'encaisser des recettes dues.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement des règles détaillées concernant la responsabilité des régisseurs d'avances en cas d'autres formes de fautes.
CHAPITRE 5
Opérations de recettes
Section 1
Mise à disposition des ressources propres
Article 76
Ressources propres
1. Les recettes constituées par les ressources propres visées par la décision 2007/436/CE, Euratom, font l'objet d'une prévision inscrite au budget et exprimée en euros. Leur mise à disposition s'effectue conformément au règlement (CE, Euratom) no 1150/2000.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de ressources propres.
Section 2
Prévision de créance
Article 77
Prévision de créance
1. Lorsque l'ordonnateur compétent dispose d'informations suffisantes et fiables relatives à toute mesure ou situation de nature à engendrer une créance de l'Union, il établit une prévision de créance.
2. La prévision de créance est adaptée par l'ordonnateur compétent dès qu'il prend connaissance d'un événement modifiant la mesure ou la situation ayant engendré l'établissement de la prévision.
Lors de l'établissement de l'ordre de recouvrement relatif à une mesure ou une situation ayant précédemment donné lieu à une prévision d'une créance, cette prévision est adaptée en conséquence par l'ordonnateur compétent.
Si l'ordre de recouvrement est établi pour le même montant que la prévision originale de créance, cette prévision est ramenée à zéro.
3. Par dérogation au paragraphe 1, les ressources propres définies par la décision 2007/436/CE, Euratom, versées à échéances fixes par les États membres, ne font pas l'objet d'une prévision de créance préalable à la mise à la disposition de la Commission des montants par les États membres. Ces montants font l'objet, de la part de l'ordonnateur compétent, d'un ordre de recouvrement.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de prévision de créance.
Section 3
Constatation des créances
Article 78
Constatation des créances
1. La constatation d'une créance est l'acte par lequel l'ordonnateur compétent:
a)
vérifie l'existence de la dette du débiteur;
b)
détermine ou vérifie la réalité et le montant de la dette;
c)
vérifie les conditions d'exigibilité de la dette.
2. Les ressources propres mises à la disposition de la Commission ainsi que toute créance identifiée comme certaine, liquide et exigible sont constatées par un ordre de recouvrement donné au comptable, suivi d'une note de débit adressée au débiteur, tous deux établis par l'ordonnateur compétent.
3. Les montants indûment payés sont recouvrés.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de prévision de créance, y compris la procédure et les pièces justificatives, et d'intérêts de retard.
Section 4
Ordonnancement des recouvrements
Article 79
Ordonnancement des recouvrements
1. L'ordonnancement des recouvrements est l'acte par lequel l'ordonnateur compétent donne au comptable, par l'émission d'un ordre de recouvrement, l'instruction de recouvrer une créance que l'ordonnateur compétent a constatée.
2. L'institution peut formaliser la constatation d'une créance à charge de personnes autres que des États membres dans une décision qui forme titre exécutoire au sens de l'article 299 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
Si la protection efficace et en temps voulu des intérêts financiers de l'Union l'exige, la Commission peut également, dans des cas exceptionnels, adopter un tel titre exécutoire au profit d'autres institutions, à leur demande et au sujet de créances liées au personnel auquel le statut du personnel s'applique.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées concernant l'émission de l'ordre de recouvrement.
Section 5
Recouvrement
Article 80
Règles relatives aux recouvrements
1. Le comptable prend en charge les ordres de recouvrement des créances dûment établis par l'ordonnateur compétent. Le comptable est tenu de faire diligence en vue d'assurer la rentrée des recettes de l'Union et doit veiller à la conservation des droits de l'Union.
Le comptable procède au recouvrement par compensation et à due concurrence des créances de l'Union à l'égard de tout débiteur lui-même titulaire d'une créance à l'égard de l'Union. Ces créances à compenser sont certaines, liquides et exigibles.
2. Lorsque l'ordonnateur délégué envisage de renoncer en totalité ou en partie à recouvrer une créance constatée, il s'assure que la renonciation est régulière et conforme aux principes de bonne gestion financière et de proportionnalité. La décision de renonciation est motivée. L'ordonnateur peut déléguer la décision de renonciation.
L'ordonnateur délégué peut annuler, en totalité ou en partie, une créance constatée. L'annulation partielle d'une créance constatée n'implique pas la renonciation à un droit constaté de l'Union.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 bis relatifs à des règles détaillées concernant le mode de recouvrement possible, y compris le recouvrement par compensation, la procédure de recouvrement en l'absence de paiement volontaire, l'octroi de délais de paiement, le recouvrement des amendes et autres sanctions, la renonciation au recouvrement et l'annulation d'une créance constatée.
3. Les États membres sont responsables en premier lieu de la réalisation de contrôles et d'audits ainsi que du recouvrement des montants indûment dépensés, tel que prévu par la réglementation sectorielle. Dans la mesure où les États membres détectent et corrigent des irrégularités pour leur propre compte, ils ne font pas l'objet de corrections financières de la part de la Commission en ce qui concerne ces irrégularités.
4. La Commission procède à des corrections financières concernant les États membres afin d'exclure du financement de l'Union les dépenses engagées en violation du droit applicable. La Commission fonde ses corrections financières sur la détection des montants indûment dépensés, ainsi que sur les implications financières pour le budget. Quand ces montants ne peuvent pas être clairement déterminés, la Commission peut appliquer des corrections extrapolées ou forfaitaires, conformément à la réglementation sectorielle.
Lorsqu'elle décide du montant d'une correction financière, la Commission tient compte de la nature et de la gravité de la violation du droit applicable ainsi que des implications financières pour le budget, y compris en cas d'insuffisances dans les systèmes de gestion et de contrôle.
Les critères d'établissement des corrections financières et la procédure à appliquer peuvent être prévus dans la réglementation sectorielle.
5. La méthode concernant l'application de corrections extrapolées ou forfaitaires est établie conformément à la réglementation sectorielle afin de permettre à la Commission de protéger les intérêts financiers de l'Union.
Article 81
Délai de prescription
1. Sans préjudice des dispositions de la réglementation spécifique et de l'application de la décision 2007/436/CE, Euratom, les créances détenues par l'Union sur des tiers, ainsi que les créances détenues par des tiers sur l'Union, sont soumises à un délai de prescription de cinq ans.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 bis en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de délai de prescription.
Article 82
Traitement national des créances détenues par l'Union
En cas de procédure d'insolvabilité, les créances détenues par l'Union reçoivent le même traitement préférentiel que les créances de même nature détenues par les organismes publics des États membres dans lesquels sont menées les procédures de recouvrement.
Article 83
Amendes, sanctions et intérêts produits imposés par la Commission
1. Les montants perçus au titre d'amendes, astreintes et sanctions, et tous intérêts ou autres revenus produits par ceux-ci ne sont pas enregistrés à titre de recettes budgétaires aussi longtemps que les décisions correspondantes sont susceptibles d'être infirmées par la Cour de justice de l'Union européenne.
2. Les montants visés au paragraphe 1 sont enregistrés à titre de recettes budgétaires dans les plus brefs délais et au plus tard dans l'année qui suit l'épuisement de toutes les voies de recours. Les montants devant être remboursés à l'entité qui les a payés à la suite d'un arrêt de la Cour de justice de l'Union européenne ne sont pas enregistrés à titre de recettes budgétaires.
3. Le paragraphe 1 n'est pas applicable aux décisions d'apurement des comptes ou de corrections financières.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 bis en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de montants perçus grâce aux amendes, aux sanctions et aux intérêts produits.
CHAPITRE 6
Opérations de dépenses
Article 84
Décision de financement
1. Toute dépense fait l'objet d'un engagement, d'une liquidation, d'un ordonnancement et d'un paiement.
2. Sauf lorsqu'il s'agit de crédits qui, conformément à l'article 54, paragraphe 2, premier alinéa, point e), peuvent être exécutés sans acte de base, l'engagement de la dépense est précédé d'une décision de financement adoptée par l'institution ou les autorités déléguées par celle-ci.
3. La décision de financement visée au paragraphe 2 précise l'objectif poursuivi, les résultats escomptés, la méthode d'exécution et son montant total. Elle comporte également une description des actions à financer, une indication des montants alloués à chaque action et un calendrier indicatif pour l'exécution.
En cas de gestion indirecte, la décision de financement précise également l'entité ou la personne en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), les critères ayant présidé à la sélection de l'entité ou de la personne et les tâches confiées à ladite entité ou à ladite personne.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 bis en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de décisions de financement.
Section 1
Engagement des dépenses
Article 85
Types d'engagements
1. Un engagement budgétaire consiste dans l'opération de réservation des crédits nécessaires à l'exécution de paiements ultérieurs en exécution d'engagements juridiques.
Un engagement juridique est l'acte par lequel l'ordonnateur crée ou constate une obligation de laquelle il résulte une charge.
Les engagements budgétaires et les engagements juridiques sont adoptés par le même ordonnateur, excepté dans les cas dûment justifiés prévus par les actes délégués adoptés en application du présent règlement.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 bis concernant les règles détaillées relatives aux types d'engagement, à l'adoption des engagements globaux, à la signature unique et aux dépenses administratives couvertes par des engagements provisionnels.
3. Les engagements budgétaires relèvent de l'une des catégories suivantes:
a)
individuel: l'engagement budgétaire est individuel lorsque le bénéficiaire et le montant de la dépense sont déterminés;
b)
global: l'engagement budgétaire est global lorsqu'au moins l'un des éléments nécessaires à l'identification de l'engagement individuel reste indéterminé;
c)
provisionnel: l'engagement budgétaire est provisionnel lorsqu'il est destiné à couvrir des dépenses visées à l'article 170 ou des dépenses courantes de nature administrative dont soit le montant, soit les bénéficiaires finals ne sont pas déterminés de manière définitive.
4. Les engagements budgétaires pour des actions dont la réalisation s'étend sur plus d'un exercice ne peuvent être fractionnés sur plusieurs exercices en tranches annuelles que lorsque l'acte de base le prévoit ou lorsqu'ils sont liés à des dépenses administratives.
Article 86
Règles applicables aux engagements
1. Pour toute mesure de nature à provoquer une dépense à la charge du budget, l'ordonnateur compétent procède à un engagement budgétaire avant de conclure un engagement juridique vis-à-vis de tiers ou de transférer des fonds vers un fonds fiduciaire en vertu de l'article 187.
2. L'obligation de procéder à un engagement budgétaire avant de conclure un engagement juridique, prévue au paragraphe 1, ne s'applique pas aux engagements juridiques conclus à la suite d'une déclaration de situation de crise dans le cadre du plan de continuité des activités, conformément aux procédures adoptées par la Commission ou par toute autre institution en vertu de son autonomie administrative.
3. L'obligation énoncée au paragraphe 1 ne s'applique pas en cas d'opérations d'aide humanitaire, d'opérations de protection civile et d'aide à la gestion de crise, lorsque l'efficacité de l'intervention de l'Union requiert que celle-ci contracte immédiatement un engagement juridique auprès d'un tiers et qu'il n'est pas possible de procéder au préalable à un engagement budgétaire correspondant. Il est procédé sans délai à l'engagement budgétaire une fois qu'un engagement juridique a été contracté vis-à-vis d'un tiers.
4. Sous réserve des dispositions particulières du titre IV de la deuxième partie, les engagements budgétaires globaux couvrent le coût total des engagements juridiques individuels y afférents conclus jusqu'au 31 décembre de l'année n + 1.
Sous réserve de l'article 85, paragraphe 4, et de l'article 203, paragraphe 2, les engagements juridiques individuels afférents à des engagements budgétaires individuels ou provisionnels sont conclus au plus tard le 31 décembre de l'année n.
À l'expiration des périodes visées aux premier et deuxième alinéas, le solde non exécuté de ces engagements budgétaires est dégagé par l'ordonnateur compétent.
L'adoption de chaque engagement juridique individuel faisant suite à un engagement budgétaire global fait l'objet, préalablement à sa signature, d'un enregistrement de son montant dans la comptabilité budgétaire par l'ordonnateur compétent, en imputation de l'engagement budgétaire global.
5. Les engagements budgétaires et juridiques contractés pour des actions dont la réalisation s'étend sur plus d'un exercice comportent, sauf lorsqu'il s’agit de dépenses de personnel, une date limite d'exécution fixée, conformément au principe de bonne gestion financière.
Les parties de ces engagements non exécutées six mois après cette date font l'objet d'un dégagement, conformément à l'article 15.
Le montant de l'engagement budgétaire correspondant à un engagement juridique qui n'a donné lieu à aucun paiement au sens de l'article 90 dans les deux ans suivant sa signature fait l'objet d'un dégagement, sauf lorsque ce montant est lié à un cas faisant l'objet d'un litige devant des juridictions ou des organismes d'arbitrage ou lorsqu'il existe des dispositions spécifiques dans la réglementation sectorielle.
6. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux engagements budgétaires et juridiques, y compris l'enregistrement des engagements individuels.
Article 87
Contrôles applicables aux engagements
1. Lors de l'adoption d'un engagement budgétaire, l'ordonnateur compétent s'assure:
a)
de l'exactitude de l'imputation budgétaire;
b)
de la disponibilité des crédits;
c)
de la conformité de la dépense avec les traités, le budget, le présent règlement et les actes délégués adoptés en application du présent règlement, ainsi que tous les actes adoptés en application des traités et de toute autre règlementation;
d)
du respect du principe de bonne gestion financière. L'opportunité de paiements de préfinancement, leur montant et l'échéancier général des paiements sont proportionnels à la durée prévue, à l'avancement de l'exécution et aux risques financiers inhérents à ce type de préfinancement.
2. Lors de l'enregistrement d'une obligation juridique par signature physique ou électronique, l'ordonnateur s'assure:
a)
de la couverture de l'obligation par l'engagement budgétaire correspondant;
b)
de la régularité et de la conformité de la dépense aux traités, au budget, au présent règlement et aux actes délégués adoptés en application du présent règlement, ainsi qu'à tous les actes pris en application des traités et de toute autre règlementation;
c)
du respect du principe de bonne gestion financière.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de contrôles applicables aux engagements.
Section 2
Liquidation des dépenses
Article 88
Liquidation des dépenses
1. La liquidation d'une dépense est l'acte par lequel l'ordonnateur compétent:
a)
vérifie l'existence des droits du créancier;
b)
détermine ou vérifie la réalité et le montant de la créance;
c)
vérifie les conditions d'exigibilité de la créance.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à la validation des dépenses, y compris le "bon à payer" pour les dépenses de personnel ainsi que pour les paiements intermédiaires et le paiement du solde en matière de marchés publics et de subventions, et la mention "conforme aux faits" pour les préfinancements, ainsi que les formulaires du "bon à payer" et du "conforme aux faits".
Section 3
Ordonnancement des dépenses
Article 89
Ordonnancement des dépenses
1. L'ordonnancement des dépenses est l'acte par lequel l'ordonnateur compétent, après avoir vérifié la disponibilité des crédits, donne au comptable, par l'émission d'un ordre de paiement, l'instruction de payer le montant de la dépense dont l'ordonnateur compétent a effectué la liquidation.
Lorsque des paiements périodiques sont effectués en relation avec des prestations de services, y compris des services de location, ou des livraisons de biens, et en fonction de l'analyse du risque de l'ordonnateur, l'ordonnateur peut décider l'application d'un système de débit direct.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à la validation des dépenses, y compris l'établissement du détail des mentions devant figurer sur les ordres de paiements et les contrôles devant être effectués par l'ordonnateur sur les ordres de paiements.
Section 4
Paiement des dépenses
Article 90
Types de paiements
1. Le paiement doit s'appuyer sur la preuve que l'action correspondante est conforme aux dispositions de l'acte de base ou du contrat et couvre une ou plusieurs opérations suivantes:
a)
un paiement de la totalité des montants dus;
b)
un paiement des montants dus selon les modalités suivantes:
i)
un préfinancement, éventuellement fractionné en plusieurs versements après la signature de la convention de délégation, du contrat ou de la convention de subvention ou après la notification de la décision de subvention;
ii)
un ou plusieurs paiements intermédiaires en contrepartie de l'exécution partielle de l'action;
iii)
un paiement de solde des montants dus lorsque l'action est entièrement exécutée.
2. La comptabilité budgétaire distingue les différents types de paiement visés au paragraphe 1 au moment de l'exécution de chaque paiement.
3. Les règles comptables visées à l'article 152 incluent les règles en matière d'apurement du préfinancement dans la comptabilité et de reconnaissance de l'éligibilité des coûts.
4. Les paiements de préfinancement sont apurés régulièrement par l'ordonnateur compétent, en fonction de la nature économique et du calendrier du projet sous-jacent.
Lorsque l'ordonnateur compétent estime qu'il est inefficace de demander une fiche financière aux bénéficiaires et aux contractants, il obtient, pour les subventions et les contrats supérieurs à 5 000 000 EUR, des informations de leur part concernant les dépenses cumulatives au moins une fois par an.
Aux fins du deuxième alinéa, des dispositions appropriées sont insérées dans les contrats, décisions et conventions de subvention ainsi que dans les conventions de délégation.
Le présent paragraphe est sans préjudice des règles spécifiques énoncées au titre IV de la deuxième partie.
5. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de types de paiements et de pièces justificatives.
Article 91
Paiement limité aux fonds disponibles
Le paiement des dépenses est assuré par le comptable dans la limite des fonds disponibles.
Section 5
Délais des opérations de dépenses
Article 92
Délais
1. Les paiements sont effectués dans un délai de:
a)
quatre-vingt-dix jours calendaires pour les conventions de délégation, les contrats, les conventions et les décisions de subvention dans le cadre desquels les prestations techniques fournies ou les actions sont particulièrement complexes à évaluer et pour lesquels le paiement est conditionné à l'approbation d'un rapport ou d'un certificat;
b)
soixante jours calendaires pour toutes les autres conventions de délégation, les contrats, les conventions et les décisions de subvention pour lesquels le paiement est conditionné à l'approbation d'un rapport ou d'un certificat;
c)
trente jours calendaires pour toutes les autres conventions de délégation, les contrats, les conventions et les décisions de subvention.
2. Le délai de paiement peut être suspendu par l'ordonnateur compétent lorsque:
a)
le montant de la demande de paiement n'est pas dû; ou
b)
les documents justificatifs n'ont pas été produits.
Si une information est portée à la connaissance de l'ordonnateur compétent, qui permet de douter de l'éligibilité de dépenses figurant dans une demande de paiement, celui-ci peut suspendre le délai de paiement aux fins de vérifier, y compris par un contrôle sur place, le caractère éligible des dépenses.
3. Les créanciers concernés sont informés par écrit des motifs de la suspension du paiement.
4. Lorsque la suspension excède deux mois, le créancier peut demander à l'ordonnateur compétent de prendre une décision quant à la continuation de la suspension.
5. Sauf dans le cas des États membres, à l'expiration des délais visés au paragraphe 1, le créancier a droit à des intérêts.
6. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées en matière de délais de paiements et de spécification des conditions dans lesquelles les créanciers ayant reçu un paiement tardif peuvent bénéficier d'intérêts de retard à la charge de la ligne supportant la dépense en principal.
CHAPITRE 7
Systèmes informatiques et administration en ligne
Article 93
Gestion électronique des opérations
1. En cas de gestion des recettes et des dépenses par des systèmes informatiques, les signatures peuvent être apposées par procédure informatisée ou électronique.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de gestion électronique des opérations.
Article 94
Transmission des documents
Sous réserve de l'accord préalable des institutions et des États membres concernés, tout transfert de documents entre eux peut intervenir par voie électronique.
Article 95
Administration en ligne
1. Dans le cadre de la gestion partagée, tous les échanges officiels d'informations entre les États membres et la Commission s'effectuent selon les modalités établies dans la réglementation sectorielle. Cette réglementation prévoit l'interopérabilité des données collectées ou, d'une autre manière, reçues dans le cadre de la gestion du budget.
2. Les institutions et les agences exécutives, ainsi que les organismes visés à l'article 208, élaborent et appliquent des normes uniformes aux échanges électroniques d'informations avec les tiers participant aux procédures de marchés publics et de subvention. En particulier, dans toute la mesure du possible, elles conçoivent et appliquent des solutions pour la présentation, le stockage et le traitement des données soumises pendant les procédures de subvention et de marchés publics et, à cette fin, elles mettent en place un "espace d'échange de données informatisées" unique pour les demandeurs, les candidats et les soumissionnaires.
3. La Commission rend compte régulièrement au Parlement européen et au Conseil des progrès de la mise en œuvre de l'administration en ligne.
CHAPITRE 8
Principes administratifs
Article 96
Bonne administration
1. L'ordonnateur compétent annonce sans délai la nécessité de fournir des pièces et/ou des documents, la forme de ceux-ci et leur contenu impératif ainsi que, le cas échéant, le calendrier indicatif pour la clôture des procédures de subvention.
2. Lorsque, en raison d'une erreur matérielle évidente de sa part, le demandeur ou le soumissionnaire omet de présenter des pièces ou de remettre des relevés, le comité d'évaluation ou, le cas échéant, l'ordonnateur compétent, exception faite des cas dûment justifiés, demande au demandeur ou au soumissionnaire de fournir les informations manquantes ou de clarifier les pièces justificatives. Ces informations ou clarifications ne modifient pas substantiellement la proposition ni ne changent les termes de l'offre.
Article 97
Indication des voies de recours
Lorsqu'un acte de procédure d'un ordonnateur porte atteinte aux droits d'un demandeur ou d'un soumissionnaire, d'un bénéficiaire ou d'un contractant, il contient une indication des voies de recours administratif et/ou judiciaire disponibles pour contester cet acte.
En particulier, il indique la nature du recours, l'instance ou les instances pouvant être saisies ainsi que les délais pour l'exercice du recours.
CHAPITRE 9
Auditeur interne
Article 98
Désignation de l'auditeur interne
1. Chaque institution crée une fonction d'audit interne qui est exercée dans le respect des normes internationales pertinentes. L'auditeur interne, désigné par l'institution, est responsable envers celle-ci de la vérification du bon fonctionnement des systèmes et des procédures d'exécution du budget. L'auditeur interne ne peut être ni ordonnateur ni comptable.
2. Aux fins de l'audit interne du SEAE, les chefs des délégations de l'Union qui agissent en tant qu'ordonnateurs subdélégués conformément à l'article 56, paragraphe 2, sont soumis aux pouvoirs de contrôle de l'auditeur interne de la Commission en ce qui concerne la gestion financière qui leur est confiée par subdélégation.
L'auditeur interne de la Commission fait également fonction d'auditeur interne du SEAE en ce qui concerne l'exécution de la section «SEAE» du budget, sous réserve de l'article 213.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de désignation de l'auditeur interne.
Article 99
Pouvoirs et fonctions de l'auditeur interne
1. L'auditeur interne conseille son institution dans la maîtrise des risques, en formulant des avis indépendants portant sur la qualité des systèmes de gestion et de contrôle et en émettant des recommandations pour améliorer les conditions d'exécution des opérations et promouvoir la bonne gestion financière.
L'auditeur interne est chargé notamment:
a)
d'apprécier l'adéquation et l'efficacité des systèmes de gestion internes ainsi que la performance des services dans la réalisation des politiques, des programmes et des actions en relation avec les risques qui y sont associés;
b)
d'apprécier l'efficience et l'efficacité des systèmes de contrôle et d'audit internes applicables à chaque opération d'exécution du budget.
2. L'auditeur interne exerce ses fonctions relativement à l'ensemble des activités et des services de l'institution. Il dispose d'un accès complet et illimité à toute information requise pour l'exercice de ses tâches et au besoin sur place, y compris dans les États membres et dans les pays tiers.
L'auditeur interne prend connaissance du rapport annuel d'activités des ordonnateurs et de tout autre élément d'information identifié.
3. L'auditeur interne fait rapport à l'institution de ses constatations et recommandations. L'institution assure le suivi des recommandations issues des audits. L'auditeur interne soumet, par ailleurs, à l'institution un rapport d'audit interne annuel indiquant le nombre et le type d'audits internes effectués, les recommandations formulées et les suites données à ces recommandations.
4. L'institution communique les coordonnées de l'auditeur interne à toute personne physique ou morale associée aux opérations de dépenses souhaitant se mettre en relation, à titre confidentiel, avec l'auditeur interne.
5. L'institution transmet annuellement au Parlement européen et au Conseil un rapport contenant un résumé du nombre et du type d'audits internes effectués, des recommandations formulées et des suites données à ces recommandations.
6. Les rapports et les conclusions de l'auditeur interne, ainsi que le rapport de l'institution, ne sont accessibles au public que lorsque l'auditeur interne a validé les mesures prises en vue de leur mise en œuvre.
7. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de pouvoirs et d'obligations de l'auditeur interne.
Article 100
Indépendance de l'auditeur interne
1. Des règles particulières applicables à l'auditeur interne sont prévues par l'institution de manière à garantir l'indépendance totale de la fonction de l'auditeur interne et à établir la responsabilité de celui-ci.
Si l'auditeur interne a la qualité d'agent, il exerce ses fonctions exclusives d'audit en toute indépendance et engage sa responsabilité, dans les conditions prévues par le statut et précisées dans les actes délégués adoptés en application du présent règlement.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 concernant les règles détaillées relatives à l'indépendance et à la responsabilité de l'auditeur interne, y compris le droit pour l'auditeur interne d'introduire un recours auprès de la Cour de justice de l'Union européenne.
TITRE V
PASSATION DES MARCHÉS PUBLICS
CHAPITRE 1
Dispositions générales
Section 1
Champ d'application et principes d'attribution
Article 101
Définition des marchés publics
1. Les marchés publics sont des contrats à titre onéreux conclus par écrit entre, d'une part, un ou plusieurs opérateurs économiques et, d'autre part, un ou plusieurs pouvoirs adjudicateurs, au sens des articles 117 et 190, en vue d'obtenir, contre le paiement d'un prix payé en tout ou en partie à la charge du budget, la fourniture de biens mobiliers ou immobiliers, l'exécution de travaux ou la prestation de services.
Ces marchés comprennent:
a)
les marchés immobiliers;
b)
les marchés de fournitures;
c)
les marchés de travaux;
d)
les marchés de services.
2. Un contrat-cadre est un marché conclu entre un ou plusieurs opérateurs économiques et un ou plusieurs pouvoirs adjudicateurs pour établir les termes essentiels régissant une série de contrats pouvant être passés au cours d'une période donnée, notamment en ce qui concerne les prix et, le cas échéant, les quantités envisagées. Les contrats-cadres sont régis par les dispositions du présent titre concernant la procédure de passation de marchés, y compris la publicité.
3. À l'exception des articles 106 à 109, le présent titre ne s'applique pas aux subventions ni aux marchés d'assistance technique conclus avec la BEI ou le Fonds européen d'investissement.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de définition et de champ d'application des marchés publics, y compris les contrats-cadre et les contrats spécifiques.
Article 102
Principes applicables aux marchés publics
1. Tous les marchés publics financés totalement ou partiellement par le budget respectent les principes de transparence, de proportionnalité, d'égalité de traitement et de non-discrimination.
2. Toute procédure de passation de marchés publics s'effectue par la mise en concurrence la plus large, sauf dans les cas de recours à la procédure négociée visée à l'article 104, paragraphe 1, point d).
Les pouvoirs adjudicateurs n'ont pas recours aux contrats-cadres de façon abusive ou de telle sorte que ceux-ci aient pour objet ou pour effet d'empêcher, de restreindre ou de fausser la concurrence.
Section 2
Publication
Article 103
Publication des marchés publics
1. Au-delà des seuils prévus aux articles 118 ou 190, tous les marchés font l'objet d'une publication au Journal officiel de l'Union européenne par les pouvoirs adjudicateurs.
La publication préalable ne peut être omise que dans les cas visés à l'article 104, paragraphe 2, et pour les marchés de services visés par l'annexe IIB de la directive 2004/18/CE du Parlement européen et du Conseil du 31 mars 2004 relative à la coordination des procédures de passation des marchés publics de travaux, de fournitures et de services (17).
La publication de certaines informations après attribution du marché peut être omise dans les cas où elle ferait obstacle à l'application des lois, serait contraire à l'intérêt public, porterait préjudice aux intérêts commerciaux légitimes d'entreprises publiques ou privées ou nuirait à une concurrence loyale entre celles-ci.
2. Les marchés dont la valeur est inférieure aux seuils prévus aux articles 118 ou 190 et les marchés de services visés à l'annexe II B de la directive 2004/18/CE font l'objet d'une publicité appropriée.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière d'exigences relatives à la publicité des marchés et à la publication des avis de marchés.
Section 3
Procédures de passation des marchés
Article 104
Procédures de passation des marchés
1. Les procédures de passation des marchés prennent l'une des formes suivantes:
a)
la procédure ouverte;
b)
la procédure restreinte;
c)
le concours;
d)
la procédure négociée;
e)
le dialogue compétitif.
Lorsqu'un marché public ou un contrat-cadre présente un intérêt pour plusieurs institutions, agences exécutives ou organismes visés aux articles 208 et 209, et qu'il est possible de réaliser des gains en efficacité, les pouvoirs adjudicateurs concernés s'efforcent d'organiser la procédure de passation de marché sur une base interinstitutionnelle.
Lorsqu'un marché public ou un contrat-cadre est nécessaire à l'exécution d'une action commune à une institution et à un ou plusieurs pouvoirs adjudicateurs des États membres, la procédure de passation de marché peut être organisée conjointement par cette institution et les pouvoirs adjudicateurs, dans certains cas qui doivent être précisés dans les actes délégués adoptés en application du présent règlement.
Il est possible de mener des procédures de passation de marchés conjointes avec les État de l'AELE et les pays candidats à l'adhésion à l'Union si une telle possibilité est spécifiquement prévue par un traité bilatéral ou multilatéral.
2. Pour les marchés dont la valeur est supérieure aux seuils prévus aux articles 118 ou 190, le recours à la procédure négociée est autorisé uniquement dans les cas prévus par les actes délégués adoptés en application du présent règlement.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de types de procédures de passation de marchés, de procédures de passation de marchés conjointes, de marchés de faible valeur et de remboursement de factures.
Article 105
Contenu des documents d'appel à la concurrence
Les documents d'appel à la concurrence doivent fournir une description complète, claire et précise de l'objet du marché et préciser les critères d'exclusion, de sélection et d'attribution applicables au marché.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées relatives au contenu des documents d'appel à la concurrence, y compris la possibilité d'une révision des prix et des spécifications techniques ainsi que les conditions y afférentes.
Article 106
Critères d'exclusion applicables à la participation aux procédures de passation de marché
1. Sont exclus de la participation aux procédures de passation de marchés les candidats ou les soumissionnaires si:
a)
ils sont en état ou ils font l'objet d'une procédure de faillite, de liquidation, de règlement judiciaire ou de concordat préventif, de cessation d'activité, ou ils sont dans toute situation analogue résultant d'une procédure de même nature existant dans les législations et réglementations nationales;
b)
eux-mêmes ou les personnes ayant sur eux le pouvoir de représentation, de décision ou de contrôle ont fait l'objet d'une condamnation prononcée par un jugement rendu par une autorité compétente d'un État membre ayant force de chose jugée pour tout délit affectant leur moralité professionnelle;
c)
en matière professionnelle, ils ont commis une faute grave constatée par tout moyen que les pouvoirs adjudicateurs peuvent justifier, y compris par une décision de la BEI ou d'une organisation internationale;
d)
ils n'ont pas respecté leurs obligations relatives au paiement des cotisations de sécurité sociale ou leurs obligations relatives au paiement de leurs impôts selon les dispositions légales du pays où ils sont établis ou celles du pays du pouvoir adjudicateur ou encore celles du pays où le marché doit s'exécuter;
e)
eux-mêmes ou les personnes ayant sur eux le pouvoir de représentation, de décision ou de contrôle ont fait l'objet d'un jugement ayant force de chose jugée pour fraude, corruption, participation à une organisation criminelle, blanchiment de capitaux ou toute autre activité illégale, lorsque ladite activité illégale porte atteinte aux intérêts financiers de l'Union;
f)
qui font l'objet d'une sanction administrative visée à l'article 109, paragraphe 1.
Les points a) à d) du premier alinéa ne s'appliquent pas en cas d'achat de fournitures à des conditions particulièrement avantageuses, soit auprès d'un fournisseur cessant définitivement ses activités commerciales, soit auprès des curateurs ou des liquidateurs d'une faillite, par le truchement d'un concordat judiciaire ou d'une procédure de même nature prévue par le droit national.
Les points b) et e) du premier alinéa ne s'appliquent pas lorsque les candidats ou les soumissionnaires peuvent prouver que des mesures appropriées ont été adoptées à l'encontre des personnes ayant sur eux le pouvoir de représentation, de décision ou de contrôle qui font l'objet des jugements visés aux points b) ou e) du premier alinéa.
2. Si, dans le cadre d'une procédure négociée, le marché ne peut être attribué qu'à un opérateur économique particulier pour des raisons techniques ou artistiques ou pour des raisons afférentes à la protection de droits exclusifs, l'institution peut décider de ne pas exclure l'opérateur économique concerné pour les motifs énoncés au paragraphe 1, premier alinéa, points a), c) et d), si cela est indispensable pour assurer la continuité du service de l'institution. Dans ce cas, l'institution motive dûment sa décision.
3. Les candidats ou soumissionnaires doivent attester qu'ils ne se trouvent pas dans une des situations prévues au paragraphe 1. Cependant, le pouvoir adjudicateur peut s'abstenir d'exiger cette attestation en cas de marché de très faible valeur.
Aux fins de la bonne application du paragraphe 1, le candidat ou soumissionnaire doit, si le pouvoir adjudicateur le demande:
a)
lorsque le candidat ou soumissionnaire est une personne morale, fournir des informations concernant la propriété ou la gestion, le contrôle et le pouvoir de représentation de la personne morale et attester qu'il ne se trouve pas dans une des situations prévues au paragraphe 1;
b)
lorsque le recours à la sous-traitance est envisagé, attester que le sous-traitant ne se trouve pas dans l'une des situations visées au paragraphe 1.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées relatives:
a)
aux critères d'exclusion applicables à la participation aux appels à la concurrence, y compris les règles concernant les activités illégales entraînant l'exclusion;
b)
aux moyens de preuve suffisant à démontrer l'absence de cause d'exclusion;
c)
à la durée de l'exclusion. Une telle exclusion ne peut excéder dix ans.
Article 107
Critères d'exclusion applicables aux attributions des marchés
1. Sont exclus de l'attribution d'un marché, les candidats ou les soumissionnaires qui, à l'occasion de la procédure de passation de ce marché:
a)
se trouvent en situation de conflit d'intérêts;
b)
se sont rendus coupables de fausses déclarations en fournissant les renseignements exigés par le pouvoir adjudicateur pour leur participation au marché ou n'ont pas fourni ces renseignements;
c)
se trouvent dans l'un des cas d'exclusion de la procédure de passation de ce marché visés à l'article 106, paragraphe 1.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées relatives aux critères d'exclusion applicables pendant la procédure de passation de marchés et à la définition des moyens de preuve suffisant à démontrer l'absence de cause d'exclusion. En outre, en cas d'exclusion, la Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 concernant la durée d'une exclusion.
Article 108
Base de données centrale sur les exclusions
1. La base de données centrale sur les exclusions, créée et gérée par la Commission, contient des informations détaillées concernant les candidats et les soumissionnaires qui sont dans l'une des situations visées à l'article 106 ou à l'article 109, paragraphe 1, premier alinéa, point b), et à l'article 109, paragraphe 2, point a). Cette base de données est commune aux institutions, aux agences exécutives et aux organismes visés à l'article 208. Le Parlement européen et le Conseil sont tenus informés chaque année du nombre de nouveaux cas et du nombre total de cas inscrits dans la base de données.
2. Les autorités des États membres et des pays tiers ainsi que les organismes autres que ceux visés au paragraphe 1, qui participent à l'exécution du budget conformément aux articles 58 et 61, communiquent à l'ordonnateur compétent des informations sur les candidats et les soumissionnaires qui se trouvent dans l'une des situations visées à l'article 106, paragraphe 1, premier alinéa, point e), lorsque la conduite de l'opérateur concerné a porté atteinte aux intérêts financiers de l'Union. Cet ordonnateur reçoit ces informations et demande au comptable de les introduire dans la base de données.
Les autorités et les organismes visés au premier alinéa ont accès aux informations contenues dans la base de données et en tiennent compte, si nécessaire et sous leur propre responsabilité, pour l'attribution de marchés associés à l'exécution du budget.
3. La BCE, la BEI et le Fonds européen d'investissement ont accès aux informations contenues dans la base de données aux fins de protéger leurs propres fonds et peuvent en tenir compte, si nécessaire et sous leur propre responsabilité, pour l'attribution de marchés conformément aux règles de passation des marchés qu'ils appliquent.
Ils communiquent à la Commission des informations sur les candidats et les soumissionnaires qui se trouvent dans l'une des situations visées à l'article 106, paragraphe 1, premier alinéa, point e), lorsque la conduite des opérateurs concernés a porté atteinte aux intérêts financiers de l'Union.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées concernant la base de données centrale sur les exclusions, y compris la définition des procédures et spécifications techniques standardisées pour la gestion de la base de données.
5. Les autorités des pays tiers ne peuvent se voir autoriser l'accès que lorsque les dispositions prévues par l'article 9 du règlement (CE) no 45/2001 sont remplies et après évaluation au cas par cas.
Article 109
Sanctions administratives et financières
1. Le pouvoir adjudicateur peut infliger des sanctions administratives et/ou financières:
a)
aux contractants, candidats ou soumissionnaires qui se trouvent dans les cas visés à l'article 107, paragraphe 1, point b);
b)
aux contractants qui ont été déclarés en défaut grave d'exécution de leurs obligations en vertu de marchés financés par le budget.
Toutefois, dans tous les cas, le pouvoir adjudicateur met d'abord la personne concernée en mesure de présenter ses observations.
2. Les sanctions visées au paragraphe 1 sont proportionnelles à l'importance du marché ainsi qu'à la gravité des fautes commises et peuvent être les suivantes:
a)
l'exclusion du candidat, du soumissionnaire ou du contractant concerné des marchés et des subventions financés par le budget, pour une période maximale de dix ans; et/ou
b)
le paiement de sanctions financières par le candidat, le soumissionnaire ou le contractant dans la limite de la valeur de ce marché.
3. Afin de renforcer la protection des intérêts financiers de l'Union, les institutions peuvent, dans le respect du principe de proportionnalité, publier leurs décisions d'imposer des sanctions administratives ou financières visées au paragraphe 1, une fois que la procédure prévue au paragraphe 1 a été pleinement respectée.
La décision visée au premier alinéa de publier une décision d'imposer des sanctions administratives ou financières prend en compte, en particulier, la gravité de la faute, notamment son impact sur les intérêts financiers et l'image de l'Union, le temps écoulé depuis qu'elle a été commise, sa durée ou sa répétition, l'intention ou le degré de négligence de l'entité en question et les mesures prises par celle-ci pour remédier à la situation.
La décision de publication figure dans la décision d'imposer des sanctions administratives ou financières et prévoit expressément la publication de la décision imposant des sanctions, ou d'un résumé de celle-ci, sur le site internet de l'institution.
Dans le but de produire un effet dissuasif, le résumé publié comporte le nom de la personne responsable de la faute, une brève description de la faute, le programme concerné et la durée de l'exclusion et/ou le montant des sanctions financières.
La décision est publiée une fois épuisées les voies de recours contre la décision ou à l'expiration des délais d'opposition et elle demeure consultable sur le site internet jusqu'à la fin de la période d'exclusion ou durant six mois après le paiement de sanctions financières, si celles-ci sont les seules sanctions imposées.
Quand il s'agit de personnes physiques, la décision de publier est prise dans le respect de leur vie privée et des droits prévus par le règlement (CE) no 45/2001.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées relatives aux différentes sanctions administratives et financières applicables aux candidats ou soumissionnaires qui ont fait de fausses déclarations, ont commis des erreurs substantielles, des irrégularités ou une fraude, ou qui ont été déclarés en défaut grave d'exécution de leurs obligations contractuelles.
Article 110
Critères d'attribution des marchés
1. Les marchés sont attribués sur la base des critères d'attribution applicables au contenu de l'offre, après vérification, sur la base des critères de sélection définis dans les documents d'appel à la concurrence, de la capacité des opérateurs économiques non exclus en vertu des articles 106 et 107 et de l'article 109, paragraphe 2, point a).
2. Le marché est attribué par adjudication ou par attribution à l'offre économiquement la plus avantageuse.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués, conformément à l'article 210, en ce qui concerne la définition plus précise des critères de sélection et des critères d'attribution. En outre, la Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne les documents prouvant la capacité économique et financière ainsi que les éléments attestant de la capacité technique et professionnelle, et en ce qui concerne des règles détaillées sur les enchères électroniques et les offres anormalement basses.
Article 111
Soumission des offres
1. Les modalités de remise des offres permettent de garantir une mise en concurrence réelle et le secret de leur contenu jusqu'à leur ouverture simultanée.
2. La Commission veille, par les moyens appropriés et en application de l'article 95, à ce que les soumissionnaires aient la possibilité de consigner le contenu des offres et de tout document justificatif sous une forme électronique (marchés publics en ligne).
Au plus tard 28 octobre 2014 et à intervalles réguliers par la suite, la Commission présente un rapport au Parlement européen et au Conseil sur l'exécution de la présente disposition.
3. S'il le juge approprié et proportionné, le pouvoir adjudicateur peut exiger des soumissionnaires une garantie préalable afin de s'assurer du maintien des offres soumises.
4. Hormis pour les marchés de faible valeur visés à l'article 104, paragraphe 3, l'ouverture des candidatures ou des offres est assurée par une commission d'ouverture désignée à cette fin. Toute offre ou candidature déclarée non conforme par celle-ci est rejetée.
5. Toutes les demandes de participation ou offres déclarées conformes par la commission d'ouverture sont évaluées sur la base des critères prévus dans les documents d'appel à la concurrence, aux fins de proposer au pouvoir adjudicateur l'attribution du marché ou de procéder à une enchère électronique.
6. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées relatives à la soumission des offres et à l'établissement des délais de réception des offres et des demandes de participation, aux délais pour l'accès aux documents d'appel à la concurrence et aux délais en cas d'urgence. En outre, la Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne les différentes méthodes de communication et les règles détaillées concernant la possibilité d'une garantie de soumission, l'ouverture des offres, les demandes de participation et le comité d'évaluation des offres et des demandes de participation.
Article 112
Principes d'égalité de traitement et de transparence
1. Pendant le déroulement d'une procédure de passation de marchés, les contacts entre le pouvoir adjudicateur et les candidats ou les soumissionnaires ont lieu dans des conditions qui garantissent la transparence et l'égalité de traitement. Ils ne conduisent ni à la modification des conditions du marché, ni à celle des termes de l'offre initiale.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de principes d'égalité de traitement et de transparence. En outre, la Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne le contact qui est autorisé entre pouvoir adjudicateur et soumissionnaires au cours de la procédure d'attribution de marché, les exigences minimales applicables aux procès-verbaux d'évaluation et les informations minimales concernant la décision prise par le pouvoir adjudicateur.
Article 113
Décision d'attribution
1. L'ordonnateur compétent désigne l'attributaire du marché, dans le respect des critères de sélection et d'attribution préalablement définis dans les documents d'appel à concurrence et des règles de passation des marchés.
2. Le pouvoir adjudicateur communique à tout candidat ou soumissionnaire écarté les motifs du rejet de sa candidature ou de son offre, ainsi que la durée du délai d'attente visé à l'article 118, paragraphe 2. Le pouvoir adjudicateur communique à tout soumissionnaire qui satisfait aux critères d'exclusion et de sélection et qui en fait la demande par écrit, les caractéristiques et les avantages relatifs de l'offre retenue ainsi que le nom de l'attributaire.
Toutefois, la communication de certains éléments peut être omise dans les cas où elle ferait obstacle à l'application des lois, serait contraire à l'intérêt public, porterait préjudice aux intérêts commerciaux légitimes d'entreprises publiques ou privées ou pourrait nuire à une concurrence loyale entre celles-ci.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne les règles détaillées relatives à la décision d'attribution ainsi qu'à la signature et à l'exécution du contrat.
Article 114
Annulation de la procédure de passation des marchés
Le pouvoir adjudicateur peut, jusqu'à la signature du contrat, soit renoncer au marché, soit annuler la procédure de passation du marché, sans que les candidats ou les soumissionnaires puissent prétendre à une quelconque indemnisation.
Cette décision est motivée et portée à la connaissance des candidats ou des soumissionnaires.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière d'annulation de la procédure de passation des marchés.
Section 4
Garanties et mesures correctrices
Article 115
Garanties
En dehors du cas des contrats de faible valeur, le pouvoir adjudicateur peut, s'il le juge approprié et proportionné, au cas par cas et sous réserve d'une analyse du risque, exiger une garantie de la part des contractants afin:
a)
d'assurer la bonne fin de l'exécution du marché; ou
b)
de limiter les risques financiers liés au versement de préfinancements.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées, y compris des critères de l'analyse du risque, concernant les garanties exigées des contractants.
Article 116
Erreurs, irrégularités et fraude dans la procédure
1. Lorsque la procédure de passation d'un marché se révèle entachée d'erreurs substantielles, d'irrégularités ou de fraude, le pouvoir adjudicateur la suspend et prend toutes les mesures nécessaires, y compris l'annulation de la procédure.
Si, après l'attribution du marché, la procédure de passation ou l'exécution du marché se révèle entachée d'erreurs substantielles, d'irrégularités ou de fraude, le pouvoir adjudicateur peut s'abstenir de conclure le contrat, suspendre l'exécution de celui-ci ou, le cas échéant, le résilier, selon le stade atteint par la procédure.
Si ces erreurs, irrégularités ou fraudes sont le fait du contractant, le pouvoir adjudicateur peut en outre refuser d'effectuer le paiement, recouvrer les montants déjà versés ou résilier tous les contrats conclus avec ledit contractant, proportionnellement à la gravité desdites erreurs, irrégularités ou fraudes.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne les règles détaillées relatives à la suspension d'un marché en cas d'erreurs, d'irrégularités ou de fraude.
CHAPITRE 2
Dispositions applicables aux marchés passés par les institutions pour leur propre compte
Article 117
Pouvoir adjudicateur
1. Sont considérées comme pouvoirs adjudicateurs, les institutions pour les marchés passés pour leur propre compte. Elles délèguent, conformément à l'article 65, les pouvoirs nécessaires à l'exercice de la fonction de pouvoir adjudicateur.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées relatives à la délégation de la fonction de pouvoir adjudicateur, y compris l'identification des niveaux adéquats pour le calcul des seuils.
Article 118
Seuils applicables
1. Sous réserve des dispositions du titre IV de la deuxième partie, la directive 2004/18/CE fixe les seuils qui déterminent:
a)
les modalités de publication visées à l'article 103;
b)
le choix des procédures visées à l'article 104, paragraphe 1;
c)
les délais correspondants.
2. Sous réserve des exceptions et conditions prévues dans les actes délégués adoptés en application du présent règlement, en cas de marché relevant de la directive 2004/18/CE, le pouvoir adjudicateur ne conclut le contrat ou le contrat-cadre avec l'attributaire qu'au terme d'un délai d'attente.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne les règles détaillées relatives aux seuils applicables, aux marchés distincts et aux marchés par lots, ainsi qu'aux modalités d'estimation de la valeur de certains marchés et au délai d'attente précédant la signature du contrat.
Article 119
Règles applicables à la participation à la concurrence
1. La participation à la concurrence est ouverte à égalité de conditions à toutes les personnes physiques et morales relevant du domaine d'application des traités et à toutes les personnes physiques et morales d'un pays tiers qui aurait conclu avec l'Union un accord particulier dans le domaine des marchés publics, dans les conditions prévues par cet accord.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de modalités de preuve d'accès aux marchés.
2. L'OLAF exerce le pouvoir conféré à la Commission par le règlement (Euratom, CE) no 2185/96 du Conseil du 11 novembre 1996 relatif aux contrôles et vérifications sur place effectués par la Commission pour la protection des intérêts financiers des Communautés européennes contre les fraudes et autres irrégularités (18) de procéder à des inspections et à des contrôles sur place au sein des États membres et, conformément aux accords de coopération et d'assistance mutuelle en vigueur, dans les pays tiers et dans les locaux des organisations internationales.
Article 120
Règles applicables à la passation de marchés dans le cadre de l'Organisation mondiale du commerce
Dans le cas où l'accord multilatéral relatif aux marchés publics conclu dans le cadre de l'Organisation mondiale du commerce est applicable, les marchés sont aussi ouverts aux ressortissants des États qui ont ratifié cet accord, dans les conditions prévues par celui-ci.
TITRE VI
SUBVENTIONS
CHAPITRE 1
Champ d'application et formes des subventions
Article 121
Champ d'application des subventions
1. Les subventions sont des contributions financières directes à la charge du budget, accordées à titre de libéralité en vue de financer l'un des éléments suivants:
a)
une action destinée à promouvoir la réalisation d'un objectif d'une politique de l'Union;
b)
le fonctionnement d'un organisme poursuivant un but d'intérêt général de l'Union ou un objectif qui s'inscrit dans le cadre d'une politique de l'Union (subvention de fonctionnement) et la soutient.
Les subventions font l'objet soit d'une convention écrite, soit d'une décision de la Commission notifiée au bénéficiaire.
La Commission peut mettre en place un système électronique sécurisé pour les échanges avec les bénéficiaires.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne la définition plus précise du champ d'application des subventions, et concernant des règles déterminant s'il y a lieu de recourir à des conventions de subvention ou à des décisions de subvention. En outre, la Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 concernant les détails du système électronique pour les échanges, notamment les conditions à respecter pour que les documents soumis par l'intermédiaire de ces systèmes, y compris les conventions de subvention, soient considérés comme des originaux signés, ainsi que le recours aux contrats-cadres.
2. Ne constituent pas des subventions au sens du présent titre:
a)
les dépenses relatives aux membres et agents des institutions et les contributions aux écoles européennes;
b)
les marchés publics visés à l'article 101, les aides versées au titre de l'assistance macrofinancière et l'appui budgétaire;
c)
les instruments financiers, ainsi que les actionnariats ou les prises de participation dans des institutions financières internationales telles que la Banque européenne pour la reconstruction et le développement (BERD) ou des organismes spécialisés de l'Union, comme le Fonds européen d'investissement;
d)
les contributions de l'Union au titre des cotisations à des organismes dont elle est membre;
e)
les contributions versées au titre de la gestion partagée et de la gestion indirecte au sens des articles 58, 59 et 60, à moins que le règles financières applicables au budget des entités ou personnes en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), ou les conventions de délégation n'en disposent autrement;
f)
les contributions versées aux agences exécutives visées à l'article 62, en vertu de l'acte constitutif de chaque agence;
g)
les dépenses relatives aux marchés de la pêche visées à l’article 3, paragraphe 2, point f), du règlement (CE) no 1290/2005 du Conseil du 21 juin 2005 relatif au financement de la politique agricole commune (19);
h)
le remboursement des frais de voyage et de séjour exposés par des personnes invitées ou mandatées par les institutions ou, le cas échéant, toute autre indemnité versée à ces personnes;
i)
les prix attribués à titre de récompenses à la suite d'un concours, auxquels le titre VII de la première partie s'applique.
3. Les bonifications d'intérêts et les contributions aux primes de garanties sont considérées comme des subventions, pourvu qu'elles ne soient pas associées dans une seule et même mesure avec des instruments financiers, tel que prévu au titre VIII de la première partie.
Ces bonifications et contributions sont soumises aux dispositions du présent titre, exception faite:
a)
du principe de cofinancement visé à l'article 125, paragraphe 3;
b)
du principe de non-profit visé à l'article 125, paragraphe 4;
c)
pour les actions ayant pour objet de renforcer la capacité financière d'un bénéficiaire ou de produire un revenu, de l'appréciation de la capacité financière du demandeur visée à l'article 132, paragraphe 1.
4. Chaque institution peut accorder des subventions en faveur d'activités de communication lorsque, pour des raisons dûment justifiées, le recours à une procédure de passation de marché n'est pas approprié.
Article 122
Bénéficiaires
1. Lorsque plusieurs entités satisfont aux critères d'octroi de subventions et forment ensemble une seule entité, celle-ci peut être traitée comme la seule bénéficiaire, y compris si l'entité est spécifiquement établie aux fins de la mise en œuvre de l'action devant être financée par la subvention.
2. Aux fins du présent titre, les entités suivantes sont considérées comme des entités affiliées au bénéficiaire:
a)
les entités qui constituent le bénéficiaire, conformément au paragraphe 1;
b)
Les entités satisfaisant aux critères d'éligibilité, qui ne relèvent pas de l'une des situations décrites à l'article 131, paragraphe 4, et qui ont un lien avec le bénéficiaire, en particulier un lien juridique ou de capital, qui ne se limite pas à l'action et n'a pas été établi aux seules fins de sa mise en œuvre.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne le contenu minimal des conventions ou des décisions de subvention, en particulier lorsqu'une subvention est octroyée à plusieurs entités, les obligations spécifiques du coordinateur, le cas échéant, et des autres bénéficiaires, le régime de responsabilité et les conditions auxquelles un bénéficiaire peut être ajouté ou supprimé.
Article 123
Formes des subventions
1. Les subventions peuvent prendre les formes suivantes:
a)
remboursement d'un pourcentage déterminé des coûts éligibles réellement exposés, tel que prévu à l'article 126;
b)
remboursement sur la base des coûts unitaires;
c)
montants forfaitaires;
d)
financements à taux forfaitaire;
e)
une combinaison des formes mentionnées aux points a) à d).
2. Lors de la détermination de la forme appropriée d'une subvention, il est tenu compte, dans toute la mesure du possible, des intérêts des bénéficiaires potentiels ainsi que de leurs méthodes comptables.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux différentes formes de subventions, y compris les subventions de faible valeur.
Article 124
Montants forfaitaires, coûts unitaires et financements à taux forfaitaire
1. Sans préjudice des dispositions de l'acte de base, l'utilisation de montants forfaitaires, de coûts unitaires ou de financements à taux forfaitaire est autorisée sur la base d'une décision de la Commission assurant le respect du principe de l'égalité de traitement des bénéficiaires pour la même catégorie d'actions ou de programmes de travail.
Lorsque le montant maximal par subvention ne dépasse pas le montant d'une subvention de faible valeur, l'autorisation peut être donnée par l'ordonnateur compétent.
2. L'autorisation est, au minimum, étayée par les éléments suivants:
a)
justification concernant l'adéquation de ces formes de financement au regard de la nature des actions et programmes de travail aidés ainsi que des risques d'irrégularités et de fraude et des coûts des contrôles;
b)
identification des coûts ou catégories de coûts couverts par les montants forfaitaires, les coûts unitaires ou les financements à taux forfaitaire, qui excluent les coûts inéligibles en vertu des règles applicables de l'Union;
c)
description des méthodes permettant de définir les montants forfaitaires, les coûts unitaires ou les financements à taux forfaitaire, ainsi que les conditions permettant de garantir, de manière raisonnable, le respect des principes de non-profit et de cofinancement et l'absence de double financement des coûts. Ces méthodes reposent sur:
i)
des données statistiques ou moyens objectifs similaires; ou
ii)
une approche bénéficiaire par bénéficiaire, en référence à des données historiques certifiées ou vérifiables du bénéficiaire ou à ses pratiques habituelles en matière de comptabilité analytique.
3. Lorsque le recours aux pratiques habituelles du bénéficiaire en matière de comptabilité analytique est autorisé, l'ordonnateur compétent peut évaluer la conformité de ces pratiques ex ante aux conditions visées au paragraphe 2 ou au moyen d'une stratégie appropriée de contrôles ex post.
Si la conformité des pratiques habituelles du bénéficiaire en matière de comptabilité analytique aux conditions visées au paragraphe 2 a été établie ex ante, les montants des sommes forfaitaires, des coûts unitaires ou des financements à taux forfaitaire déterminés en application de ces pratiques ne sont pas mis en cause par des contrôles ex post.
L'ordonnateur compétent peut considérer que les pratiques habituelles du bénéficiaire en matière de comptabilité analytique sont conformes aux conditions visées au paragraphe 2 si elles sont acceptées par les autorités nationales dans le cadre de systèmes de financement comparables.
4. La décision ou la convention de subvention peut autoriser ou imposer, sous forme de taux forfaitaires, le financement des coûts indirects du bénéficiaire, à hauteur de 7 % maximum du total des coûts directs éligibles de l'action, sauf si le bénéficiaire reçoit une subvention de fonctionnement financée sur le budget. Le plafond de 7 % peut être dépassé sur la base d'une décision motivée de la Commission.
5. Les propriétaires de PME et les autres personnes physiques ne percevant pas de salaire peuvent déclarer comme éligibles les coûts de personnel pour les travaux effectués dans le cadre d'une action ou d'un programme de travail, sur la base des coûts unitaires déterminés au moyen d'une décision de la Commission.
6. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de montants forfaitaires, de coûts unitaires et de financements à taux forfaitaire.
CHAPITRE 2
Principes
Article 125
Principes généraux applicables aux subventions
1. Les subventions sont soumises aux principes de transparence et d'égalité de traitement.
2. Sans préjudice de l'article 130, les subventions ne sont pas cumulées ni octroyées rétroactivement.
3. Les subventions s'inscrivent dans le cadre d'un cofinancement sans préjudice des règles spécifiques énoncées au titre IV de la deuxième partie.
À moins que le présent règlement n'en dispose autrement, les dispositions régissant les partis politiques au niveau européen et les règles relatives à leur financement sont établies dans le règlement (CE) no 2004/2003 du Parlement européen et du Conseil du 4 novembre 2003 relatif au statut et au financement des partis politiques au niveau européen (20).
4. Les subventions n'ont pas pour objet ni pour effet de donner lieu à profit dans le cadre de l'action menée ou du programme de travail réalisé par le bénéficiaire (principe de non-profit).
Le premier alinéa ne s'applique pas:
a)
aux actions ayant pour objet de renforcer la capacité financière du bénéficiaire ou aux actions qui génèrent un revenu permettant d'assurer leur continuité après la période de financement de l'Union prévue dans la décision ou dans la convention de subvention;
b)
aux bourses d'étude, de recherche ou de formation professionnelle versées à des personnes physiques;
c)
aux autres aides directes versées à des personnes physiques qui en ont un besoin pressant, comme les sans-emploi ou les réfugiés;
d)
aux subventions basées sur des taux et/ou des montants forfaitaires et/ou des coûts unitaires dès lors qu'elles respectent les conditions fixées à l'article 124, paragraphe 2;
e)
aux subventions de faible valeur.
Lorsqu'un profit est réalisé, la Commission est autorisée à recouvrer le pourcentage du profit correspondant à la contribution de l'Union aux coûts éligibles réellement exposés par le bénéficiaire pour mener à bien l'action ou le programme de travail.
5. Aux fins du présent titre, le profit est défini comme un excédent des recettes par rapport aux coûts exposés par le bénéficiaire lors de la présentation de la demande de paiement du solde.
Les recettes visées au premier alinéa se limitent au revenu généré par l'action ou le programme de travail, ainsi qu'aux contributions financières spécifiquement versées par les donateurs pour le financement des coûts éligibles.
Dans le cas d'une subvention de fonctionnement, les montants consacrés à la constitution de réserves ne sont pas pris en compte pour la vérification du respect du principe de non-profit.
6. Si, à la fin d'un exercice pour lequel il a reçu une subvention de fonctionnement, un parti politique au niveau de l'Union réalise un excédent de recettes par rapport à ses dépenses, la partie de cet excédent correspondant au maximum à 25 % des recettes totales pour cet exercice peut, par dérogation au principe de non-profit prévu au paragraphe 4, être reportée sur l'exercice suivant, à condition qu'elle soit utilisée avant la fin du premier trimestre de cet exercice suivant.
Aux fins de la vérification du respect du principe de non-profit, les ressources propres, notamment les dons et cotisations, agrégées dans les opérations annuelles d'un parti politique au niveau de l'Union, qui excèdent 15 % des coûts éligibles à supporter par le bénéficiaire, ne sont pas prises en compte.
Le second alinéa ne s'applique pas si les réserves financières d'un parti politique au niveau de l'Union excèdent 100 % de ses recettes annuelles moyennes.
7. Des subventions peuvent être accordées sans appel à propositions à la BEI ou au Fonds européen d'investissement pour des actions d'assistance technique. Dans ces cas, l'article 131, paragraphes 2 à 5, et l'article 132, paragraphe 1, ne sont pas applicables.
8. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 afin de compléter les principes généraux applicables aux subventions, y compris le principe de non-profit et le principe de cofinancement. En outre, la Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l’article 210 en ce qui concerne la définition de l'assistance technique.
Article 126
Coûts éligibles
1. Les subventions ne dépassent pas un plafond global exprimé en valeur absolue, qui est fixé sur la base des coûts éligibles estimés.
Elles ne sont pas supérieures à ces coûts.
2. Les coûts éligibles sont les coûts réellement exposés par le bénéficiaire d'une subvention, qui remplissent l'ensemble des critères suivants:
a)
ils sont exposés pendant la durée de l'action ou du programme de travail, à l'exception des coûts relatifs aux rapports finaux et aux certificats d'audit;
b)
ils sont mentionnés dans le budget prévisionnel global de l'action ou du programme de travail;
c)
ils sont nécessaires à l'exécution de l'action ou du programme de travail qui fait l'objet de la subvention;
d)
ils sont identifiables et vérifiables, et notamment sont inscrits dans la comptabilité du bénéficiaire et déterminés conformément aux normes comptables applicables du pays dans lequel le bénéficiaire est établi et aux pratiques habituelles du bénéficiaire en matière de comptabilité analytique;
e)
ils satisfont aux exigences de la législation fiscale et sociale applicable;
f)
ils sont raisonnables, justifiés et respectent le principe de bonne gestion financière, notamment en ce qui concerne l'économie et l'efficience.
3. Les appels à propositions précisent les catégories de coûts considérées comme éligibles au financement de l'Union.
Sans préjudice de l'acte de base et outre le paragraphe 2, les catégories de coûts suivantes sont éligibles lorsque l'ordonnateur compétent les a déclarés comme tels conformément à l'appel à propositions:
a)
les coûts liés à une garantie de préfinancement fournie par le bénéficiaire de la subvention, lorsque l'ordonnateur compétent requiert cette garantie conformément à l'article 134, paragraphe 1;
b)
les coûts liés aux audits externes, lorsque ces audits sont requis à l'appui des demandes de paiement par l'ordonnateur compétent le requiert;
c)
la taxe sur la valeur ajoutée (TVA), lorsqu’elle n'est pas récupérable au titre de la législation nationale applicable en matière de TVA et qu’elle est payée par des bénéficiaires autres que les non-assujettis visés à l’article 13, paragraphe 1, premier alinéa, de la directive 2006/112/CE (21) du Conseil du 28 novembre 2006 relative au système commun de taxe sur la valeur ajoutée;
d)
les coûts d'amortissement, à condition qu'ils soient réellement exposés par le bénéficiaire;
e)
les rémunérations du personnel des administrations nationales, dans la mesure où elles correspondent au coût d'activités que l'autorité publique concernée ne réaliserait pas si le projet en question n'était pas entrepris.
4. Les coûts exposés par des entités affiliées à un bénéficiaire visées à l'article 122, peuvent être acceptés comme éligibles par l'ordonnateur compétent conformément à l'appel à propositions. Dans ce cas, les conditions suivantes sont applicables de façon cumulative:
a)
les entités concernées sont indiquées dans la convention ou la décision de subvention;
b)
les entités concernées respectent les règles applicables au bénéficiaire en vertu de la convention ou de la décision de subvention en ce qui concerne l'éligibilité des coûts et les droits de contrôle et d'audit par la Commission, l'OLAF et la Cour des comptes.
5. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des critères plus précis en matière de coûts éligibles.
Article 127
Cofinancement en nature
1. Afin de calculer le profit généré par la subvention, le cofinancement sous forme de contributions en nature n'est pas pris en compte.
2. L'ordonnateur compétent peut accepter des contributions en nature à titre de cofinancement, si celles-ci sont jugées nécessaires ou appropriées. Lorsque le cofinancement en nature est offert à l'appui de subventions de faible montant et que l'ordonnateur compétent a décidé de le refuser, il explique en quoi il est inutile ou inapproprié.
De telles contributions ne peuvent dépasser:
a)
soit les coûts réellement supportés par des tiers et dûment justifiés par des documents comptables;
b)
soit, en l'absence de tels documents, les coûts correspondant à ceux généralement acceptés sur le marché considéré.
Les contributions en nature sont présentées séparément dans le budget prévisionnel, pour mettre en évidence le total des ressources allouées à l'action. Leur valeur unitaire est estimée dans le budget provisoire et n'est pas soumise à des changements ultérieurs.
Les contributions en nature respectent les règles nationales en matière fiscale et de sécurité sociale.
Article 128
Transparence
1. Les subventions font l'objet d'un programme de travail, publié avant sa mise en œuvre.
Ce programme de travail est mis en œuvre par la publication d'appels à propositions, excepté dans les cas d'urgence exceptionnels et dûment justifiés ou si les caractéristiques du bénéficiaire ou de l'action l'imposent comme seul choix pour une action déterminée, ou encore si le bénéficiaire est identifié dans un acte de base.
Le premier alinéa ne s'applique pas aux aides visant des situations de crise, aux opérations de protection civile ou aux opérations d'aide humanitaire.
2. Les appels à propositions précisent la date prévue à laquelle tous les candidats doivent avoir été informés du résultat de l'évaluation de leur candidature ainsi que la date indicative pour la signature des conventions de subvention ou de notification de décisions de subvention.
Ces dates sont fixées sur la base des périodes suivantes:
a)
afin d'informer tous les candidats du résultat de l'évaluation de leur candidature, un maximum de six mois à compter de la date limite de soumission des propositions complètes;
b)
pour la signature de conventions de subvention ou la notification de décisions de subvention, un maximum de trois mois à compter de la date d'information des candidats sélectionnés.
Ces périodes peuvent être adaptées afin de tenir compte du temps nécessaire pour satisfaire aux procédures spécifiques pouvant être exigées par l'acte de base, conformément au règlement (UE) no 182/2011 du Parlement européen et du Conseil (22), et peuvent être dépassés à titre exceptionnel, dans des cas dûment justifiés, en particulier en cas d'actions complexes, lorsque le nombre de propositions est élevé ou que des retards sont imputables aux candidats.
L'ordonnateur délégué indique, dans son rapport d'activité annuel, les délais moyens d'information des candidats et de signature des conventions de subvention ou de notification des décisions de subvention. En cas de dépassement des périodes visées au deuxième alinéa, l'ordonnateur délégué en fournit la raison, et si un tel dépassement n'est pas dûment justifié conformément au troisième alinéa, il propose des actions correctives.
3. Toutes les subventions octroyées au cours d'un exercice font l'objet d'une publication annuelle conformément à l'article 35, paragraphes 2 et 3.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne des règles détaillées en matière d'exigences concernant le programme de travail, le contenu des appels à propositions, les exceptions concernant les appels à propositions, les informations destinées aux candidats et la publication ex post.
Article 129
Principe de non-cumul
1. Une même action ne peut donner lieu à l'octroi que d'une seule subvention à la charge du budget en faveur d'un même bénéficiaire, sauf dans les cas autorisés par les actes de base concernés.
Un bénéficiaire ne peut se voir octroyer qu'une seule subvention de fonctionnement à charge du budget par exercice budgétaire.
Le demandeur doit informer immédiatement les ordonnateurs de toute demande et de toute subvention répétées pour une même action ou un même programme de travail.
Dans tous les cas, les mêmes coûts ne peuvent être financés deux fois par le budget.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives au principe de non-cumul de l'octroi des subventions.
Article 130
Principe de non-rétroactivité
1. La subvention d'actions déjà entamées peut être octroyée pourvu que le demandeur puisse établir la nécessité du démarrage de l'action avant la signature de la convention de subvention ou avant la notification de la décision de subvention.
Dans ces cas, les coûts éligibles à un financement ne peuvent être antérieurs à la date de dépôt de la demande de subvention, excepté dans des cas exceptionnels dûment justifiés prévus dans l'acte de base ou en cas d'extrême urgence pour des aides visant des situations de crise, des opérations de protection civile ou d'aide humanitaire, ou dans des situations de danger imminent ou immédiat risquant de se transformer en conflit armé ou de déstabiliser un pays, pour lesquelles un engagement précoce de l'Union revêtirait une importance essentielle en promouvant la prévention des conflits.
La subvention rétroactive d'actions déjà achevées est exclue.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués conformément à l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives au principe de non-rétroactivité.
2. Dans le cas des subventions de fonctionnement, la convention de subvention doit être signée ou la notification de la décision de subvention envoyée dans les six mois qui suivent le début de l'exercice budgétaire du bénéficiaire. Les coûts éligibles à un financement ne peuvent être antérieurs à la date de dépôt de la demande de subvention, ni au début de l'exercice budgétaire du bénéficiaire.
CHAPITRE 3
Procédure d'octroi
Article 131
Demandes de subventions
1. Les demandes de subventions sont présentées par écrit, y compris, le cas échéant, dans un format électronique sécurisé.
La Commission prévoit, lorsqu'elle le juge réalisable, la possibilité d'introduire des demandes de subvention en ligne.
2. Les demandes de subventions sont éligibles si elles sont introduites par les personnes suivantes:
a)
des personnes morales; ou
b)
des personnes physiques, dans la mesure où la nature ou les caractéristiques de l'action ou l'objectif poursuivi par le demandeur l'exigent.
Aux fins du point a) du premier alinéa, les demandes de subventions peuvent être éligibles si elles sont introduites par des entités qui sont dépourvues de la personnalité juridique au regard du droit national, pour autant que leurs représentants aient la capacité de prendre des engagements juridiques pour le compte de l'entité et offrent des garanties de protection des intérêts financiers de l'Union équivalentes à celles offertes par des personnes morales.
3. La demande précise le statut juridique du demandeur et démontre sa capacité financière et opérationnelle à mener l'action ou le programme de travail proposé.
À cette fin, le demandeur produit une attestation sur l'honneur et, à moins qu'il ne soit question d'une subvention de faible valeur, toute pièce justificative demandée par l'ordonnateur compétent, sur la base de son évaluation des risques. Les documents nécessaires sont indiqués dans l'appel à propositions.
La vérification de la capacité financière ne s’applique pas aux personnes physiques bénéficiant de bourses, ni aux personnes physiques les plus nécessiteuses et bénéficiant d'une aide directe, ni aux organismes publics, ni aux organisations internationales. L'ordonnateur compétent peut, en fonction de son analyse du risque, déroger à l'obligation de vérifier la capacité opérationnelle des organismes publics ou organisations internationales.
4. L'article 106, paragraphe 1, et les articles 107, 108 et 109 s'appliquent également aux demandeurs de subventions. Les demandeurs doivent attester qu'ils ne se trouvent pas dans l'une des situations visées dans ces articles. Cependant, l'ordonnateur compétent ne requiert pas cette attestation dans les situations suivantes:
a)
les subventions de faible valeur;
b)
si ladite attestation a récemment été fournie dans une autre procédure d'octroi.
5. Des sanctions administratives et financières d'un caractère effectif, proportionné et dissuasif peuvent être appliquées aux demandeurs par l'ordonnateur compétent, dans les conditions prévues à l'article 109.
Ces sanctions peuvent également être appliquées aux bénéficiaires qui, lors de la présentation de leur demande ou pendant l'exécution de la convention de subvention, ont fait de fausses déclarations en fournissant les renseignements exigés par l'ordonnateur compétent ou n'ont pas fourni ces renseignements.
6. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées sur les modalités régissant les demandes de subventions, les moyens de preuve relatifs à l'absence de cause d'exclusion, les demandeurs dépourvus de la personnalité juridique, les personnes morales constituant un seul demandeur, les sanctions financières et administratives, les critères d'éligibilité et les subventions de faible valeur.
Article 132
Critères de sélection et d'attribution
1. Les critères de sélection préalablement annoncés dans l'appel à propositions permettent d'évaluer la capacité du demandeur à mener à son terme l'action ou le programme de travail proposé.
2. Les critères d'attribution préalablement annoncés dans l'appel à propositions permettent d'évaluer la qualité des propositions soumises au regard des objectifs et des priorités fixés.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne les modalités en matière de critères de sélection et d'attribution.
Article 133
Procédure d'évaluation
1. Les propositions sont évaluées, sur la base de critères de sélection et d'attribution préalablement annoncés, afin de déterminer les propositions susceptibles de bénéficier d'un financement.
2. L'ordonnateur compétent arrête, sur la base de l'évaluation prévue au paragraphe 1, la liste des bénéficiaires et les montants retenus.
3. L'ordonnateur compétent informe par écrit le demandeur des suites réservées à sa demande. En cas de non-octroi de la subvention demandée, l'institution concernée communique les motifs du rejet de la demande au regard notamment des critères de sélection et d'attribution.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne les modalités relatives à l'évaluation et à l'attribution des subventions et aux informations aux demandeurs.
CHAPITRE 4
Paiement et contrôle
Article 134
Garantie de préfinancement
1. L'ordonnateur compétent peut, s'il le juge approprié et proportionné, au cas par cas et sous réserve d'une analyse du risque, exiger du bénéficiaire une garantie préalable afin de limiter les risques financiers liés au versement des préfinancements.
2. Nonobstant le paragraphe 1, les garanties ne sont pas exigées dans le cas de subventions de faible valeur.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de garantie de préfinancement.
Article 135
Paiement des subventions et contrôles
1. Le montant de la subvention ne devient définitif qu'après l'approbation par l'ordonnateur compétent des rapports et des comptes finals, sans préjudice des contrôles ultérieurs effectués par l'institution, qui ont lieu en temps utile.
2. Lorsque la procédure d'octroi se révèle entachée d'erreurs substantielles, d'irrégularités ou de fraudes, l'ordonnateur compétent la suspend et peut prendre toutes les mesures nécessaires, y compris l'annulation de la procédure. L'ordonnateur compétent informe immédiatement l'OLAF des cas présumés de fraude.
3. Si, après l'octroi de la subvention, la procédure d'octroi ou la mise en œuvre de la subvention se révèle entachée d'erreurs substantielles, d'irrégularités, de fraude ou de violation des obligations, l'ordonnateur compétent peut, selon le stade atteint par la procédure et à condition que le demandeur ou le bénéficiaire ait eu la possibilité de présenter des observations:
a)
refuser de signer la convention de subvention ou de donner notification de la décision d'octroi;
b)
suspendre l'exécution de la subvention; ou
c)
le cas échéant, résilier la convention ou la décision de subvention.
4. Lorsque ces erreurs, ces irrégularités ou ces fraudes sont imputables au bénéficiaire, ou si le bénéficiaire devait manquer à ses obligations au titre d'une convention ou d'une décision de subvention, l'ordonnateur compétent peut, en outre, réduire la subvention ou recouvrer les montants indûment versés au titre de la convention ou de la décision de subvention, en proportion de la gravité des erreurs, des irrégularités, de la fraude ou de la violation des obligations, à condition d'avoir donné la possibilité au bénéficiaire de présenter ses observations.
5. Si des contrôles ou audits révèlent l'existence d'erreurs, d'irrégularités, de fraudes ou de violations des obligations systémiques ou récurrentes imputables au bénéficiaire et ayant une incidence matérielle sur plusieurs subventions qui ont été octroyées audit bénéficiaire dans des conditions similaires, l'ordonnateur compétent peut suspendre la mise en œuvre de toutes les subventions concernées ou, le cas échéant, résilier les conventions ou décisions de subvention concernées passées avec ce bénéficiaire, en proportion de la gravité des erreurs, des irrégularités, des fraudes ou des violations des obligations, à condition que le bénéficiaire ait eu la possibilité de présenter des observations.
L'ordonnateur compétent peut, en outre, à l'issue d'une procédure contradictoire, réduire la subvention ou recouvrer les montants indûment versés au titre de toutes les subventions affectées par les erreurs, irrégularités, fraudes ou violations des obligations visées au premier alinéa susceptibles de faire l'objet d'un audit en vertu des conventions ou décisions de subvention.
6. L'ordonnateur compétent détermine les montants devant être réduits ou recouvrés, chaque fois que cela est possible et faisable, sur la base des coûts indûment déclarés comme éligibles pour chaque subvention concernée, à la suite de l'approbation des états financiers révisés présentés par le bénéficiaire.
7. Lorsqu'il n'est pas possible ou faisable de quantifier avec précision le montant des coûts inéligibles pour chaque subvention concernée, les montants devant être réduits ou recouvrés peuvent être déterminés en recourant à l'extrapolation du taux de réduction ou de recouvrement appliqué aux subventions pour lesquelles des erreurs ou irrégularités systémiques ou récurrentes ont été avérées ou, si les coûts inéligibles ne peuvent pas servir de base pour déterminer les montants devant être réduits ou recouvrés, en appliquant un taux forfaitaire, eu égard au principe de proportionnalité. Le bénéficiaire jouit de la possibilité de formuler ses observations quant à la méthode d'extrapolation ou au taux forfaitaire appliqué et à proposer une autre méthode ou un autre taux dûment justifié avant qu'il ne soit procédé à la réduction ou au recouvrement.
8. La Commission garantit l'égalité de traitement des bénéficiaires d'un programme, en particulier lorsqu'il est mis en œuvre par plusieurs ordonnateurs compétents.
Les bénéficiaires sont informés des moyens de contester les décisions prises en vertu des paragraphes 3, 4, 5, 6 et 7 du présent article, conformément à l'article 97.
9. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne les modalités de paiement des subventions et des contrôles, y compris les modalités concernant les pièces justificatives ainsi que la suspension et la réduction des subventions.
Article 136
Délais de conservation des dossiers
1. Les bénéficiaires conservent les documents, les pièces justificatives, les données statistiques et autres pièces liées à une subvention pendant cinq ans suivant le versement du solde, et pendant trois ans dans le cas de subventions de faible valeur.
2. Les documents relatifs aux audits, aux recours, aux litiges ou à l'exercice de réclamations découlant de l'exécution du projet sont conservés jusqu'à ce que ces audits, recours, litiges ou réclamations aient été tranchés.
CHAPITRE 5
Mise en œuvre
Article 137
Contrats d'exécution et soutien financier à des tiers
1. Lorsque la mise en œuvre de l'action ou du programme de travail requiert d'accorder un soutien financier à des tiers, le bénéficiaire peut apporter ce soutien si les conditions suivantes sont réunies:
a)
avant d'accorder la subvention, l'ordonnateur compétent a vérifié si le bénéficiaire présente des garanties suffisantes en matière de récupération des montants dus à la Commission;
b)
les conditions de l'octroi d'un tel soutien sont strictement définies dans la décision de subvention ou dans la convention de subvention conclue entre le bénéficiaire et la Commission, afin d'éviter que le bénéficiaire n'exerce un pouvoir d'appréciation;
c)
les montants concernés sont faibles, sauf lorsque le soutien financier est le but premier de l'action.
2. Chaque décision ou convention de subvention prévoit expressément que la Commission et la Cour des comptes disposent d'un pouvoir de contrôle, en ce qui concerne les pièces, les lieux et les informations, y compris ceux conservés sur un support électronique, concernant tous les tiers ayant bénéficié de fonds de l'Union.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne les modalités des contrats d'exécution et du soutien financier à des tiers.
TITRE VII
PRIX
Article 138
Règles générales
1. Les prix sont conformes aux principes de transparence et d'égalité de traitement et promeuvent la réalisation des objectifs des politiques de l'Union.
2. À cette fin, les prix sont soumis à un programme de travail qui doit être publié avant sa mise en œuvre. La mise en œuvre du programme de travail passe par la publication de concours.
Les concours dotés de prix d'une valeur unitaire de 1 000 000 EUR ou plus ne peuvent être publiés que s'ils sont prévus dans les états ou tout autre document pertinent visé à l'article 38, paragraphe 3, point e).
Le règlement du concours définit au moins les conditions de participation, y compris les critères d'exclusion visés à l'article 106, paragraphe 1, ainsi qu'aux articles 107, 108 et 109, les critères d'attribution, le montant du prix et les modalités de paiement.
Les prix ne peuvent pas être attribués directement en l'absence de concours et sont publiés chaque année conformément à l'article 35, paragraphes 2 et 3.
3. Les réalisations présentées dans le cadre d'un concours sont évaluées par un groupe d'experts sur la base du règlement publié du concours.
Les prix sont ensuite attribués par l'ordonnateur compétent, sur la base de l'évaluation fournie par le groupe d'experts, ces derniers étant libres de recommander ou non l'attribution des prix selon leur appréciation de la qualité des réalisations qui leur sont soumises.
4. Le montant du prix n'est pas lié aux coûts encourus par le gagnant.
5. Si la mise en œuvre d'une action ou d'un programme de travail requiert que le bénéficiaire d'une subvention de l'Union décerne un prix à des tiers, celui-ci peut attribuer ce prix à condition que les conditions minimales du règlement du concours, défini au paragraphe 2, soient strictement définies dans la décision de subvention ou dans la convention de subvention conclue entre le bénéficiaire et la Commission, à l'exclusion de tout pouvoir d'appréciation.
6. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne les modalités relatives aux prix, y compris la programmation, le règlement du concours, la publication ex post, l'évaluation, l'information et la notification des gagnants.
TITRE VIII
INSTRUMENTS FINANCIERS
Article 139
Champ d'application
1. Les instruments financiers sont autorisés au moyen d'un acte de base.
Nonobstant le premier alinéa, les instruments financiers peuvent, dans des cas dûment justifiés, être créés sans être autorisés au moyen d'un acte de base, à la condition que lesdits instruments soient inclus dans le budget conformément à l'article 49, paragraphe 1, point e).
2. Lorsque le soutien de l'Union est fourni au moyen d'instruments financiers et associé dans une seule et même mesure avec des éléments directement liés aux instruments financiers visant les mêmes bénéficiaires finaux, y compris l'assistance technique, les bonifications d'intérêts et les contributions aux primes de garanties, les dispositions du présent titre s'appliquent à tous les éléments de ladite mesure.
3. Lorsque les instruments financiers sont associés avec des subventions financées sur le budget relevant du titre VI de la première partie pour les éléments qui ne sont pas directement liés aux instruments financiers, des comptes séparés sont tenus pour chaque source de financement.
4. La Commission peut mettre en œuvre des instruments financiers en gestion directe ou en gestion indirecte, tels que définis dans l'acte de base, en confiant des tâches aux entités en vertu de l'article 58, paragraphe 1, points c) ii), iii), v) et vi).
Les entités en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, points c) ii), iii), v) et vi) peuvent en outre confier, sous leur responsabilité, lors de la mise en œuvre des instruments financiers, une partie de ladite mise en œuvre à des intermédiaires financiers à la condition que lesdites entités veillent à ce que les intermédiaires financiers satisfassent aux critères définis à l'article 140, paragraphes 1, 3 et 5. Les intermédiaires financiers sont choisis dans le cadre de procédures ouvertes, transparentes, proportionnées et non discriminatoires et prévenant les conflits d'intérêts.
La Commission demeure responsable de s'assurer que le cadre de mise en œuvre des instruments financiers est conforme au principe de bonne gestion financière et contribue à la réalisation d'objectifs définis et datés, mesurables en termes de produits et de résultats. La Commission est responsable de la mise en œuvre des instruments financiers sans préjudice de la responsabilité juridique et contractuelle des entités chargées de l'exécution, conformément au droit applicable.
5. Lorsque les instruments financiers sont mis en œuvre en gestion partagée avec les États membres, les dispositions applicables auxdits instruments, y compris les règles régissant les contributions aux instruments financiers gérés directement ou indirectement conformément au présent titre, sont définies dans les règlements visés à l'article 175.
6. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière d'instruments financiers, y compris la sélection des entités à qui est confiée la mise en œuvre des instruments financiers, le contenu des conventions de délégation, les coûts et frais de gestion, les règles spécifiques pour les comptes fiduciaires, la mise en œuvre directe des instruments financiers et la sélection des gestionnaires, des intermédiaires financiers et des bénéficiaires finaux.
Article 140
Principes et conditions applicables aux instruments financiers
1. Les instruments financiers sont utilisés conformément aux principes de bonne gestion financière, de transparence, de proportionnalité, de non-discrimination, d'égalité de traitement et de subsidiarité, et à leurs objectifs et, le cas échéant, à la durée fixée dans l'acte de base applicable à ces instruments financiers.
2. Les instruments financiers sont conformes aux éléments suivants:
a)
ils règlent les problèmes d'inadéquation des marchés en matière d'investissement, lorsque la viabilité financière est établie mais que les sources de financement sur le marché ne sont pas suffisantes;
b)
il y a additionnalité, ce qui signifie que les instruments financiers ne visent pas à remplacer ceux d'un État membre, un financement privé ou une autre intervention financière de l'Union;
c)
il n'y a pas de distorsion de la concurrence dans le marché intérieur et il y a cohérence avec les règles en matière d'aides d'État;
d)
il y a effet de levier, ce qui signifie que la contribution de l'Union à un instrument financier mobilise un investissement global qui excède le montant de cette contribution selon les indicateurs préalablement définis;
e)
les intérêts vont dans le même sens, c'est-à-dire que la Commission veille, dans la mise en œuvre des instruments financiers, à ce qu'il existe un intérêt commun à atteindre les objectifs définis pour un instrument financier, éventuellement en stimulant cet intérêt par des dispositions telles que le cofinancement, des exigences de partage des risques ou des incitations financières, tout en prévenant un conflit d'intérêts avec d'autres activités de l'entité en question;
f)
les instruments financiers sont établis sur la base d'une évaluation ex ante, y compris une évaluation de la possible réutilisation des ressources additionnelles visée au paragraphe 8, point f).
3. Les dépenses budgétaires liées à un instrument financier et la responsabilité financière de l'Union ne vont en aucun cas au-delà des limites de l'engagement budgétaire correspondant à celui-ci, ce qui exclut tout passif éventuel pour le budget.
4. Les entités en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, points c) ii), iii), v) et vi), et tous les intermédiaires financiers sélectionnés pour participer à l'exécution d'opérations financières réalisées avec un instrument financier respectent les normes applicables et la législation en vigueur en matière de prévention du blanchiment de capitaux, de lutte contre le terrorisme et de fraude fiscale. Aux fins de mise en œuvre des instruments financiers conformément au présent titre, les entités en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, points c) ii), iii), v) et vi), ne peuvent être établies et n'entretiennent pas de relations commerciales avec les entités établies dans des territoires dont les juridictions ne coopèrent pas avec l'Union pour l'application du standard fiscal convenu au niveau international, et transposent ces exigences dans leurs contrats avec les intermédiaires financiers sélectionnés.
5. Les entités en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, points c) ii), iii), v) et vi), les intermédiaires financiers visés au paragraphe 4 du présent article associés à la gestion des instruments financiers de l'Union ainsi que les bénéficiaires finaux du soutien de l'Union en vertu du présent titre mettent à la disposition de la Cour des Comptes toutes les facilités et lui fournissent toutes les informations dont celle-ci estime avoir besoin dans l'accomplissement de sa mission, conformément à l'article 161.
Le règlement (Euratom, CE) no 2185/96 et le règlement (CE) no 1073/1999 du Parlement européen et du Conseil du 25 mai 1999 relatif aux enquêtes effectués par l'Office européen de lutte antifraude (OLAF) (23) s'appliquent au soutien de l'Union en vertu du présent titre.
6. Les montants correspondant au moins à la contribution de l'Union ou, le cas échéant, les multiples de ces montants sont utilisés pour l'accomplissement des objectifs spécifiques poursuivis au moyen de l'instrument financier et ne produisent pas d'avantages indus, en particulier sous la forme de dividendes ou de profits indus en faveur de tiers.
Sans préjudice de la réglementation sectorielle en matière de gestion partagée, les recettes, y compris les dividendes, les gains en capital, les commissions de garantie et les intérêts sur prêts et sur les montants des comptes fiduciaires reversés à la Commission ou les comptes fiduciaires ouverts pour les instruments financiers et imputables au soutien issu du budget au titre d'un instrument financier sont inscrits au budget, après déduction des coûts et frais de gestion.
Les remboursements annuels, y compris les remboursements de capital, les garanties libérées et les remboursements du principal des emprunts, reversés à la Commission ou les comptes fiduciaires ouverts pour les instruments financiers et imputables au soutien issu du budget au titre d'un instrument financier, constituent des recettes affectées internes conformément à l'article 21 et sont destinés au même instrument financier, sans préjudice du paragraphe 9 du présent article, pour une période n'excédant pas la période d'engagement de crédits plus deux ans, sauf disposition contraire d'un acte de base.
7. Les paiements sur les comptes fiduciaires sont exécutés par la Commission sur la base de demandes de paiements dûment motivées accompagnées de prévisions de décaissement, tenant compte des soldes disponibles sur les comptes fiduciaires et de la nécessité d'éviter des soldes excessifs sur de tels montants. Dans le cas où les montants sur les comptes fiduciaires sont suffisants pour couvrir la réserve obligatoire fixée contractuellement sur les comptes fiduciaires, augmentés des prévisions de décaissement pour l'exercice financier en cours, et pour couvrir les montants nécessaires pour exclure les engagements conditionnels en rapport avec des obligations de paiement sur devises autres que l'euro), aucun autre paiement n'est exécuté vers les comptes fiduciaires. Les prévisions de décaissement doivent être présentées sur une base annuelle ou, le cas échéant, semestrielle.
8. La Commission présente chaque année au Parlement européen et au Conseil un rapport en ce qui concerne les activités liées aux instruments financiers. Ce rapport comprend, pour chaque instrument financier bénéficiant d'un soutien:
a)
une identification de l'instrument financier et de l'acte de base;
b)
une description de l'instrument financier, ses modalités de mise en œuvre et la valeur ajoutée de la contribution de l'Union;
c)
les institutions financières associées à la mise en œuvre, y compris toute question en rapport avec l'application du paragraphe 5;
d)
le total des engagements et des paiements au titre du budget pour chaque instrument financier;
e)
la manière dont l'instrument financier a été utilisé, y compris les investissements réalisés;
f)
une évaluation de l'utilisation de tous les montants remboursés à l'instrument en tant que recettes affectées internes au titre du paragraphe 6;
g)
les liquidités sur le compte fiduciaire;
h)
les recettes et les remboursements au titre du paragraphe 6;
i)
la valeur des investissements de fonds propres, par rapport aux années précédentes;
j)
les chiffres cumulés des dépréciations d'actifs des instruments participatifs ou de partage des risques et des garanties appelées pour les instruments de garantie;
k)
l'effet levier visé et l'effet levier atteint;
l)
sa contribution à la réalisation des objectifs du programme concerné, mesuré par rapport aux indicateurs définis, y compris, le cas échéant, la diversification géographique.
9. Lorsque le Parlement européen ou le Conseil estime qu'un instrument financier n'a pas atteint ses objectifs de manière efficace, ils peuvent demander que la Commission présente une proposition de révision de l'acte de base afin de liquider ledit instrument. En cas de liquidation de l'instrument financier, tous les nouveaux remboursements dudit instrument conformément au paragraphe 6, troisième alinéa, sont considérés comme des recettes générales.
10. L'objectif des instruments financiers et, le cas échéant, leur forme juridique précise et leur siège social sont publiés sur le site internet de la Commission.
11. Pour les instruments financiers, l'ordonnateur compétent veille à ce que les états financiers, qui couvrent la période du 1er janvier au 31 décembre et conformément aux règles comptables visées à l'article 143 et aux normes comptables internationales pour le secteur public ("IPSAS"), ainsi que toutes les informations nécessaires à la production des états financiers conformément à l'article 68, paragraphe 3, soient fournies par les entités en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, points c) ii), iii), v) et vi), avant le 15 février de l'exercice suivant. L'ordonnateur compétent veille également à ce que les états financiers audités pour les instruments financiers soient fournis par lesdites entités, avant le 15 mai de l'exercice suivant.
12. La Commission assure une gestion harmonisée des instruments financiers en particulier dans le domaine de la comptabilité, de l'établissement de rapports, de contrôle et de gestion du risque financier.
13. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de mise en œuvre des instruments financiers, y compris les conditions de leur utilisation, l'effet de levier, l'évaluation ex ante, le contrôle et le traitement des contributions issues des fonds visés à l'article 175.
TITRE IX
REDDITION DES COMPTES ET COMPTABILITÉ
CHAPITRE 1
Reddition des comptes
Article 141
Structure des comptes
Les comptes comprennent:
a)
les états financiers consolidés, qui présentent la consolidation des informations financières contenues dans les états financiers des institutions financées par le budget, ceux des organismes visés à l'article 208 et ceux d'autres organismes dont la consolidation des comptes est requise par les règles comptables visées à l'article 143;
b)
la comptabilité budgétaire agrégée, qui présente les informations figurant dans la comptabilité budgétaire des institutions.
Article 142
Rapport sur la gestion budgétaire et financière
1. Chaque institution et organisme visé à l'article 141 établit un rapport sur la gestion budgétaire et financière de l'exercice.
Ce rapport est transmis au Parlement européen, au Conseil et à la Cour des comptes pour le 31 mars suivant l'exercice clos.
2. Le rapport visé au paragraphe 1 rend compte, à la fois en termes absolus et en pourcentage, au moins du taux d'exécution des crédits et fournit une information synthétique sur les virements de crédits entre les différents postes budgétaires.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de rapport sur la gestion budgétaire et financière.
Article 143
Règles applicables aux comptes
1. Le comptable de la Commission arrête les règles en se fondant sur les normes comptables admises au niveau international pour le secteur public. Le comptable peut s'écarter de ces normes s'il estime que c'est nécessaire afin de donner une image fidèle des éléments d'actif et de passif, des charges, des produits et des flux de trésorerie. Lorsqu'une règle comptable s'écarte matériellement de ces normes, les notes annexes aux états financiers le mentionnent en indiquant les raisons de cette divergence.
2. La comptabilité budgétaire visée à l'article 141 est conforme aux principes budgétaires énoncés dans le présent règlement. Elle présente une image fidèle des actes d'exécution budgétaire en recettes et en dépenses.
Article 144
Principes comptables
1. Les états financiers visés à l'article 141 présentent des informations, y compris des informations sur les méthodes comptables, de manière à garantir qu'elles sont pertinentes, fiables, comparables et compréhensibles. Les états financiers sont établis conformément aux principes comptables généralement admis tels qu'ils sont énoncés dans les règles comptables visées à l'article 143.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués concernant l'établissement du cadre de la mise en œuvre, par le comptable, de ses tâches au titre du présent article et des articles 145, 146, 148, 151, 154, 156 et 157.
Article 145
États financiers
1. Les états financiers sont présentés en millions d'euros et comprennent:
a)
le bilan et le compte de résultat qui représentent l'ensemble de la situation patrimoniale et financière ainsi que le résultat économique au 31 décembre de l'exercice précédent; ils sont présentés conformément aux normes comptables visées à l'article 143;
b)
l'état des flux de trésorerie faisant apparaître les encaissements et les décaissements de l'exercice ainsi que la situation de trésorerie finale;
c)
l'état de variation de l'actif net présentant une vue d'ensemble des mouvements, au cours de l'exercice, des réserves et des résultats cumulés.
2. Les notes annexes aux états financiers complètent et commentent l'information présentée dans les états visés au paragraphe 1 et fournissent toutes les informations complémentaires prescrites par la pratique comptable admise au niveau international, lorsque ces informations sont pertinentes par rapport aux activités de l'Union.
Article 146
États sur l'exécution budgétaire
1. Les états sur l'exécution budgétaire sont présentés en millions d'euros. Ils comprennent:
a)
les états qui présentent sous forme agrégée la totalité des opérations budgétaires de l'exercice en recettes et en dépenses;
b)
les notes explicatives qui complètent et commentent l'information donnée par ceux-ci.
2. Les états sur l'exécution budgétaire sont présentés suivant la même structure que pour le budget lui-même.
Article 147
Comptes provisoires
1. Les comptables des autres institutions et des organismes visés à l'article 141 communiquent leurs comptes provisoires au comptable de la Commission et à la Cour des comptes, au plus tard pour le 1er mars suivant l'exercice clos.
2. Les comptables des autres institutions et des organismes visés à l'article 141 communiquent aussi au comptable de la Commission, au plus tard pour le 1er mars suivant l'exercice clos, un jeu d'informations financières au format normalisé arrêté par le comptable de la Commission, à des fins de consolidation.
3. Le comptable de la Commission consolide ces comptes provisoires et les comptes provisoires de la Commission et transmet à la Cour des comptes, au plus tard le 31 mars suivant l'exercice clos, les comptes provisoires de la Commission et les comptes provisoires consolidés de l'Union.
Article 148
Approbation des comptes consolidés définitifs
1. La Cour des comptes formule, pour le 1er juin au plus tard, ses observations à l'égard des comptes provisoires des institutions autres que la Commission et de chaque organisme visé à l'article 141 et, pour le 15 juin au plus tard, ses observations sur les comptes provisoires de la Commission et sur les comptes provisoires consolidés de l'Union.
2. Les institutions autres que la Commission, et chaque organisme visé à l'article 141, établissent leurs comptes définitifs et les transmettent au comptable de la Commission, à la Cour des comptes, au Parlement européen et au Conseil, au plus tard le 1er juillet, en vue de l'établissement des comptes consolidés définitifs.
Les comptables des autres institutions et des organismes visés à l'article 141 communiquent aussi au comptable de la Commission, au plus tard pour le 1er juillet, un jeu d'informations financières au format normalisé arrêté par le comptable de la Commission, à des fins de consolidation.
3. Le comptable de chaque institution et organisme visé à l'article 141 communique aussi à la Cour des comptes, avec copie au comptable de la Commission, à la même date que celle à laquelle il communique ses comptes définitifs, une lettre de déclaration concernant ces comptes définitifs.
Les comptes définitifs sont accompagnés d'une note rédigée par le comptable, dans laquelle il déclare que lesdits comptes ont été établis conformément au présent titre et aux principes, règles et méthodes comptables applicables.
4. Le comptable de la Commission établit les comptes consolidés définitifs à partir des informations présentées, conformément au paragraphe 2, par les institutions autres que la Commission et par les organismes visés à l'article 141. Les comptes consolidés définitifs sont accompagnés d'une note rédigée par le comptable de la Commission, dans laquelle il déclare que lesdits comptes ont été établis conformément au présent titre et aux principes, règles et méthodes comptables décrits dans les notes annexes aux états financiers.
5. La Commission approuve les comptes consolidés définitifs et ses propres comptes définitifs et les transmet au Parlement européen, au Conseil et à la Cour des comptes pour le 31 juillet.
À la même date, le comptable de la Commission transmet à la Cour des comptes une lettre de déclaration portant sur les comptes consolidés définitifs.
6. Les comptes consolidés définitifs sont publiés pour le 15 novembre au Journal officiel de l'Union européenne accompagnés de la déclaration d'assurance fournie par la Cour des comptes en application de l'article 287 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et de l'article 106 bis du traité Euratom.
CHAPITRE 2
Information sur l'exécution budgétaire
Article 149
Rapport sur les garanties budgétaires et les risques
La Commission, en plus des états et des rapports prévus aux articles 145 et 146, fait rapport une fois par an au Parlement européen et au Conseil sur les garanties budgétaires visées à l'article 49, paragraphe 1, point d), et des risques correspondants.
Ces informations sont transmises en même temps à la Cour des comptes.
Article 150
Information sur l'exécution du budget
1. Le comptable de la Commission, en plus des états et des rapports prévus aux articles 145 et 146, transmet une fois par mois au Parlement européen et au Conseil des données chiffrées, agrégées au minimum au niveau des chapitres, sur l'exécution du budget, tant pour ce qui concerne les recettes que les dépenses relatives à l'ensemble des crédits.
Ces données comportent aussi des informations relatives à l'utilisation des crédits reportés.
Les données chiffrées sont transmises dans les dix jours ouvrables qui suivent la fin de chaque mois.
2. Trois fois par an, dans les trente jours ouvrables qui suivent le 31 mai, le 31 août et le 31 décembre, le comptable de la Commission transmet au Parlement européen et au Conseil un rapport sur l'exécution du budget, tant pour les recettes que pour les dépenses, détaillées par chapitres, articles et postes.
Ces rapports comportent aussi des renseignements relatifs à l'exécution des crédits reportés des exercices précédents.
3. Les données chiffrées et le rapport sur l'exécution du budget sont en même temps transmis à la Cour des comptes et publiés sur le site internet de la Commission.
4. Au plus tard le 15 septembre de chaque exercice, le comptable envoi au Parlement européen et au Conseil un rapport comprenant des informations sur les risques actuels notés, les tendances générales observées, les nouveaux problèmes de comptabilité rencontrés, les progrès en matière de comptabilité, y compris ceux soulevés par la Cour des comptes, ainsi que les informations sur les recouvrements.
CHAPITRE 3
Comptabilité
Section 1
Dispositions communes
Article 151
Système comptable
1. La comptabilité d'une institution a pour objet d'organiser l'information budgétaire et financière permettant de saisir, classer et enregistrer des données chiffrées.
2. Le système comptable se compose d'une comptabilité générale et d'une comptabilité budgétaire. Les comptabilités sont tenues par exercice, en euros.
3. L'ordonnateur délégué peut également tenir une comptabilité analytique.
Article 152
Exigences communes applicables à la comptabilité des institutions
Le comptable de la Commission arrête, conformément à l'article 143 et après consultation des comptables des autres institutions et des organismes visés à l'article 141, les règles comptables ainsi que le plan comptable harmonisé à appliquer par toutes les institutions, les offices visés au titre V de la deuxième partie et tous les organismes visés à l'article 141.
Section 2
Comptabilité générale
Article 153
Comptabilité générale
La comptabilité générale retrace de façon chronologique, suivant la méthode en partie double, les événements et opérations qui affectent la situation économique, financière et patrimoniale des institutions et des organismes visés à l'article 141.
Article 154
Écritures comptables générales
1. Les soldes ainsi que les différents mouvements sur les comptes généraux sont inscrits dans les livres comptables.
2. Toute écriture comptable, y compris les corrections comptables, s'appuie sur des pièces justificatives auxquelles elle fait référence.
3. Le système comptable permet de retracer clairement toutes les écritures comptables.
Article 155
Corrections comptables
Après la clôture de l'exercice et jusqu'à la date de la reddition des comptes généraux, le comptable procède aux corrections qui, sans entraîner un décaissement ou un encaissement à la charge de cet exercice, sont nécessaires à une présentation régulière, fidèle et sincère des comptes. Ces corrections sont conformes aux règles comptables visées à l'article 143.
Section 3
Comptabilité budgétaire
Article 156
Comptabilité budgétaire
1. La comptabilité budgétaire permet de suivre, de manière détaillée, l'exécution du budget.
2. Aux fins du paragraphe 1, la comptabilité budgétaire enregistre tous les actes d'exécution budgétaire en recettes et en dépenses prévus au titre IV de la première partie.
CHAPITRE 4
Inventaire des immobilisations
Article 157
Inventaire
1. Chaque institution et organisme visé à l'article 141 tient en nombre et en valeur, conformément au modèle arrêté par le comptable de la Commission, des inventaires de toutes les immobilisations corporelles, incorporelles et financières constituant le patrimoine de l'Union.
Chaque institution et organisme visé à l'article 141 vérifie la concordance entre les écritures d'inventaire et la réalité.
2. Les ventes de actifs corporels de l'Union font l'objet d'une publicité appropriée.
TITRE X
CONTRÔLE EXTERNE ET DÉCHARGE
CHAPITRE 1
Contrôle externe
Article 158
Contrôle externe par la Cour des comptes
Le Parlement européen, le Conseil et la Commission informent la Cour des comptes, dans les meilleurs délais, de toutes leurs décisions et de tous leurs actes pris en exécution des articles 13, 16, 21, 25, 26, 29 et 40.
Article 159
Règles et procédure en matière de contrôle
1. L'examen par la Cour des comptes de la légalité et la régularité des recettes et des dépenses a lieu au regard des traités, du budget, du présent règlement, des actes délégués pris en exécution du présent règlement ainsi que de tous les autres actes pris en exécution des traités.
2. Dans l'accomplissement de sa mission, la Cour des comptes peut prendre connaissance, dans les conditions déterminées à l'article 161, de tous documents et informations relatifs à la gestion financière des services ou organismes concernant les opérations financées ou cofinancées par l'Union. Elle a le pouvoir d'entendre tout agent dont la responsabilité est engagée dans une opération de dépense ou de recette et d'utiliser toutes les possibilités de contrôle reconnues auxdits services ou organismes. Le contrôle dans les États membres s'effectue en liaison avec les institutions de contrôle nationales ou, si celles-ci ne disposent pas des compétences nécessaires, avec les services nationaux compétents. La Cour des comptes et les institutions de contrôle nationales des États membres pratiquent une coopération empreinte de confiance et respectueuse de leur indépendance.
Afin de recueillir tous les renseignements nécessaires à l'accomplissement de la mission qui lui est attribuée par les traités ou par les actes pris en application de ceux-ci, la Cour des comptes peut être présente, à sa demande, lors des opérations de contrôle effectuées dans le cadre de l'exécution budgétaire par ou pour le compte de toute institution.
À la demande de la Cour des comptes, chaque institution autorise les organismes financiers détenteurs d'avoirs de l'Union à mettre la Cour des comptes en mesure de s'assurer de la correspondance des données externes avec la situation comptable.
3. Pour l'accomplissement de sa mission, la Cour des comptes notifie aux institutions et aux autorités auxquelles s'applique le présent règlement le nom des agents habilités à effectuer des contrôles auprès d'elles.
Article 160
Contrôles du portefeuille de titres et de la caisse
La Cour des comptes veille à ce que tous les titres et fonds en dépôt ou en caisse soient vérifiés par des attestations souscrites par les dépositaires ou par des procès-verbaux de situations de caisse ou de portefeuille. Elle peut procéder elle-même à de telles vérifications.
Article 161
Droit d'accès de la Cour des comptes
1. La Commission, les autres institutions, les organismes gérant des recettes ou des dépenses au nom de l'Union et les destinataires apportent à la Cour des comptes toutes les facilités et lui donnent tous les renseignements dont celle-ci estime avoir besoin dans l'accomplissement de sa mission. Ils tiennent à la disposition de la Cour des comptes toutes pièces concernant la passation et l'exécution des marchés financés par le budget et tous comptes en deniers et matières, toutes pièces comptables ou justificatives, ainsi que les documents administratifs qui s'y rapportent, toute documentation relative aux recettes et aux dépenses, tous inventaires, tous organigrammes que la Cour des comptes estime nécessaires à la vérification sur pièces ou sur place du rapport sur le résultat de l'exécution budgétaire et financière et, pour les mêmes fins, tous documents et données établis ou conservés de manière électronique.
Les corps de contrôle internes et divers services des administrations nationales concernées apportent à la Cour des comptes toutes les facilités dont celle-ci estime avoir besoin dans l'accomplissement de sa mission.
2. Les agents soumis aux vérifications de la Cour des comptes sont tenus:
a)
d'ouvrir leur caisse, de représenter les deniers, valeurs et matières de toute nature et les pièces justificatives de leur gestion dont ils sont dépositaires, ainsi que tout livre et registre et tous autres documents qui s'y rapportent;
b)
de présenter la correspondance ou tous les autres documents nécessaires à l'exécution complète du contrôle visé à l'article 159, paragraphe 1.
La communication des informations au titre du premier alinéa, point b), ne peut être demandée que par la Cour des comptes.
3. La Cour des comptes est habilitée à vérifier les documents relatifs aux recettes et aux dépenses de l'Union qui sont détenus dans les services des institutions, et notamment dans les services responsables des décisions relatives à ces recettes et dépenses, dans les organismes gérant des recettes ou des dépenses au nom de l'Union et par les personnes physiques ou morales bénéficiaires de versements provenant du budget.
4. La vérification de la légalité et de la régularité des recettes et des dépenses et le contrôle de la bonne gestion financière s'étendent à l'utilisation, par des organismes extérieurs aux institutions, des fonds de l'Union perçus à titre de contributions.
5. Un financement octroyé par l'Union à des destinataires extérieurs aux institutions est subordonné à l'acceptation, par écrit, par lesdits destinataires ou, à défaut d'acceptation de leur part, par les contractants et sous-contractants, de la vérification effectuée par la Cour des comptes sur l'utilisation du montant des financements octroyés.
6. La Commission fournit à la Cour des comptes, sur sa demande, tous les renseignements sur les opérations d'emprunts et de prêts.
7. Le recours à des systèmes informatiques intégrés ne peut avoir pour effet de réduire l'accès de la Cour des comptes aux pièces justificatives.
Article 162
Rapport annuel de la Cour des comptes
1. La Cour des comptes porte à la connaissance de la Commission et des institutions concernées, avant le 30 juin, les observations qui lui paraissent de nature à devoir figurer dans le rapport annuel. Ces observations demeurent confidentielles et sont soumises à une procédure contradictoire. Toutes les institutions adressent leurs réponses à la Cour des comptes avant le 15 octobre. Les institutions autres que la Commission adressent leur réponse simultanément à celle-ci.
2. Le rapport annuel comporte une appréciation de la bonne gestion financière.
3. Le rapport annuel comporte autant de subdivisions qu'il existe d'institutions. La Cour des comptes peut ajouter toute présentation de synthèse ou toutes observations de portée générale qu'elle estime appropriées.
La Cour des comptes prend les mesures nécessaires pour que les réponses des institutions à ses observations soient publiées à côté de l'observation ou après l'observation à laquelle elles se rapportent.
4. La Cour des comptes transmet aux autorités responsables de la décharge et aux autres institutions, le 15 novembre au plus tard, son rapport annuel assorti des réponses des institutions et en assure la publication au Journal officiel de l'Union européenne.
5. Dès la transmission du rapport annuel par la Cour des comptes, la Commission communique immédiatement aux États membres concernés les éléments de ce rapport relatifs à la gestion des fonds pour lesquels ils exercent une compétence en vertu de la réglementation applicable.
Après réception de cette communication, les États membres adressent leurs réponses à la Commission dans les soixante jours. La Commission transmet une synthèse de ces informations à la Cour des comptes, au Parlement européen et au Conseil avant le 28 février.
Article 163
Rapports spéciaux de la Cour des comptes
1. La Cour des comptes transmet à l'institution ou à l'organisme concerné toute observation qui lui paraît de nature à devoir figurer dans un rapport spécial. Ces observations demeurent confidentielles et sont soumises à une procédure contradictoire.
L'institution ou l'organisme concerné dispose d'un délai de deux mois et demi après la transmission de ces observations pour communiquer à la Cour des comptes les réponses qu'appellent les observations en question.
La Cour des comptes arrête le texte définitif du rapport spécial au cours du mois qui suit la réception des réponses de l'institution ou de l'organisme concerné.
Les rapports spéciaux accompagnés des réponses des institutions ou organismes concernés sont communiqués sans délai au Parlement européen et au Conseil, dont chacun détermine, éventuellement en liaison avec la Commission, les suites à leur donner.
La Cour des comptes prend toutes les mesures nécessaires pour que les réponses des institutions ou organismes concernés à ses observations soient publiées en même temps que le rapport spécial.
2. Les avis visés à l'article 287, paragraphe 4, deuxième alinéa, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne ne portant pas sur des propositions ou des projets dans le cadre de la consultation législative peuvent être publiés par la Cour des comptes au Journal officiel de l'Union européenne. La Cour des comptes décide de cette publication après consultation de l'institution qui a demandé l'avis ou qui est concernée par celui-ci. Les avis publiés sont accompagnés des commentaires éventuels des institutions concernées.
CHAPITRE 2
Décharge
Article 164
Calendrier de la procédure de décharge
1. Le Parlement européen, sur recommandation du Conseil qui statue à la majorité qualifiée, donne avant le 15 mai de l'année n + 2 décharge à la Commission sur l'exécution du budget de l'exercice n.
2. Si la date prévue au paragraphe 1 ne peut être respectée, le Parlement européen ou le Conseil informe la Commission des motifs pour lesquels la décision a dû être différée.
3. Au cas où le Parlement européen ajourne la décision octroyant la décharge, la Commission s'efforce de prendre, dans les meilleurs délais, les mesures de nature à permettre et à faciliter la levée des obstacles à cette décision.
Article 165
Procédure de décharge
1. La décision de décharge porte sur les comptes de la totalité des recettes et dépenses de l'Union, ainsi que sur le solde qui en découle et sur l'actif et le passif de l'Union décrits dans le bilan financier.
2. En vue d'octroyer la décharge, le Parlement européen examine, à la suite du Conseil, les comptes, les bilans financiers et le rapport d'évaluation mentionnés à l'article 318 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne. Il examine également le rapport annuel de la Cour des comptes accompagné des réponses des institutions contrôlées ainsi que ses rapports spéciaux pertinents, au regard de l'exercice budgétaire en question, et sa déclaration d'assurance concernant la fiabilité des comptes et la légalité et la régularité des opérations sous-jacentes.
3. La Commission soumet au Parlement européen, à la demande de celui-ci, toute information nécessaire au bon déroulement de la procédure de décharge pour l'exercice en question, conformément à l'article 319 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
Article 166
Mesures de suivi
1. Conformément à l'article 319 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et à l'article 106 bis du traité Euratom, la Commission et les autres institutions mettent tout en œuvre pour donner suite aux observations accompagnant la décision de décharge du Parlement européen ainsi qu'aux commentaires accompagnant la recommandation de décharge adoptée par le Conseil.
2. À la demande du Parlement européen ou du Conseil, les institutions font rapport sur les mesures prises à la suite de ces observations et commentaires, et notamment sur les instructions qu'elles ont données à ceux de leurs services qui interviennent dans l'exécution du budget. Les États membres coopèrent avec la Commission en lui indiquant les mesures qu'ils ont prises pour donner suite à ces observations afin qu'elle en tienne compte dans son propre rapport. Les rapports des institutions sont également transmis à la Cour des comptes.
Article 167
Dispositions spécifiques relatives au SEAE
Le SEAE respecte les procédures prévues à l'article 319 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et aux articles 164, 165 et 166 du présent règlement. Le SEAE coopère pleinement avec les institutions associées à la procédure de décharge et fournit, s'il y a lieu, toute information supplémentaire nécessaire, y compris en assistant aux réunions des organes concernés.
DEUXIÈME PARTIE
DISPOSITIONS PARTICULIÈRES
TITRE I
FONDS EUROPÉEN AGRICOLE DE GARANTIE
Article 168
Dispositions particulières relatives au Fonds européen agricole de garantie
1. Les dispositions des première et troisième parties s'appliquent, sauf disposition contraire prévue au présent titre, aux dépenses effectuées par les services et les organismes visés par la réglementation applicable au Fonds européen agricole de garantie (FEAGA), ainsi qu'aux recettes.
2. Les opérations gérées directement par la Commission sont exécutées selon les règles fixées dans les première et troisième parties.
Article 169
Engagements des crédits du FEAGA
1. Pour chaque exercice, les crédits du FEAGA comportent des crédits non dissociés, à l'exception des dépenses liées aux mesures visées à l'article 3, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1290/2005, qui sont couvertes par des crédits dissociés.
2. Les crédits qui ont fait l'objet d'un report et qui sont demeurés inutilisés à la fin de l'exercice sont annulés.
3. Les crédits non engagés relatifs aux mesures visées à l'article 3, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1290/2005 peuvent faire l'objet d'un report, limité au seul exercice suivant.
Ce report n'excède pas, à concurrence de 2 % des crédits initiaux, le montant de l'ajustement des paiements directs visé à l'article 11 du règlement (CE) no 73/2009 du Conseil du 19 janvier 2009 établissant des règles communes pour les régimes de soutien direct dans le cadre de la politique agricole commune et établissant certains régimes de soutien en faveur des agriculteurs (24) et appliqué pendant l'exercice précédent.
Les crédits reportés retournent exclusivement aux lignes budgétaires dont relèvent les mesures visées à l'article 3, paragraphe 1, point c), du règlement (CE) no 1290/2005.
Ce report ne peut donner lieu qu'à un paiement supplémentaire aux bénéficiaires qui ont fait l'objet, au cours de l'exercice précédent, de l'ajustement des paiements directs visé à l'article 11 du règlement (CE) no 73/2009.
La décision de report est prise, au plus tard le 15 février de l'exercice vers lequel le report est envisagé, par la Commission qui en informe le Parlement européen et le Conseil.
Article 170
Engagements provisionnels globaux des crédits du FEAGA
1. La Commission rembourse au FEAGA les dépenses encourues par les États membres.
2. Les décisions de la Commission fixant le montant du remboursement de ces dépenses constituent des engagements provisionnels globaux, dans la limite du montant total des crédits inscrits au FEAGA.
3. Les dépenses de gestion courante du FEAGA peuvent, à compter du 15 novembre de l'exercice, faire l'objet d'engagements anticipés à la charge des crédits prévus pour l'exercice suivant. Toutefois, ces engagements ne dépassent pas les trois quarts de l'ensemble des crédits correspondants de l'exercice. Ils ne portent que sur des dépenses dont le principe repose sur un acte de base existant.
Article 171
Calendrier des engagements budgétaires du FEAGA
1. Les dépenses effectuées par les autorités et les organismes visés par la réglementation applicable au FEAGA font l'objet, dans un délai de deux mois suivant la réception des états transmis par les États membres, d'un engagement par chapitre, article et poste. Ces engagements peuvent être faits au-delà du délai de deux mois lorsqu'une procédure de virement de crédits se rapportant aux lignes budgétaires en question est nécessaire. Sauf dans le cas où le paiement par les États membres n'est pas encore intervenu ou lorsque l'éligibilité est incertaine, l'imputation en paiement intervient dans le même délai.
Les engagements visés au premier alinéa sont portés en déduction de l'engagement provisionnel global visé à l'article 170.
2. Les engagements provisionnels globaux, effectués au titre d'un exercice et qui n'ont pas donné lieu, avant le 1er février de l'exercice suivant, à un engagement détaillé selon la nomenclature budgétaire, font l'objet d'un dégagement au titre de l'exercice concerné.
3. Les paragraphes 1 et 2 s'appliquent sous réserve de l'examen et de l'approbation des comptes.
Article 172
Comptabilité des dépenses du FEAGA
Dans la comptabilité budgétaire, les dépenses sont prises en compte au titre d'un exercice sur la base des remboursements effectués par la Commission aux États membres avant le 31 décembre de l'exercice concerné, pour autant que l'ordre de paiement soit parvenu au comptable avant le 31 janvier de l'exercice suivant.
Article 173
Virement de crédits du FEAGA
1. Lorsque la Commission procède, en application de l'article 26, paragraphe 1, à des virements de crédits, elle prend sa décision avant le 31 janvier de l'exercice suivant et en informe le Parlement européen et le Conseil conformément à l'article 26, paragraphe 1.
2. Dans les cas autres que ceux visés au paragraphe 1, la Commission propose des virements au Parlement européen et au Conseil, au plus tard le 10 janvier de l'exercice suivant.
Le Parlement européen et le Conseil décident des virements selon la procédure prévue à l'article 27, mais aux fins du présent article le délai applicable est de trois semaines.
Article 174
Recettes affectées du FEAGA
1. Les recettes affectées relevant du présent titre sont affectées selon leur origine conformément à l'article 21, paragraphe 3.
2 Le résultat des décisions visées à l'article 30 du règlement (CE) no 1290/2005 est pris en compte dans un article unique.
TITRE II
FONDS STRUCTURELS, FONDS DE COHÉSION, FONDS EUROPÉEN POUR LA PÊCHE, FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE DÉVELOPPEMENT RURAL, ET FONDS DANS LE DOMAINE DE LA LIBERTÉ, DE LA SÉCURITÉ ET DE LA JUSTICE FAISANT L'OBJET D'UNE GESTION PARTAGÉE
Article 175
Dispositions particulières
1. Les première et troisième parties s'appliquent aux dépenses effectuées par les autorités et les organismes visés par le règlement (CE) no 1698/2005 du Conseil du 20 septembre 2005 relatif au Fonds européen agricole pour le développement rural (FEAGA) (25), le règlement (CE) no 1080/2006 du Parlement européen et du Conseil du 5 juillet 2006 relatif au Fonds européen de développement régional (26), le règlement (CE) no 1081/2006 du Parlement européen et du Conseil du 5 juillet 2006 relatif au Fonds social européen (27), le règlement (CE) no 1083/2006 du Conseil du 11 juillet 2006 portant dispositions générales sur le Fonds européen de développement régional, le Fonds social européen et le Fonds de cohésion (28), le règlement (CE) no 1084/2006 du Conseil du 11 juillet 2006 relatif au Fonds de cohésion (29), le règlement (CE) no 1198/2006 du Conseil du 27 juillet 2006 relatif au Fonds européen pour la pêche (30), et aux Fonds dans le domaine de la liberté, de la sécurité et de la justice, y compris les fonds relevant du programme "Solidarité et gestion des flux migratoires", qui font l'objet d'une gestion partagée en vertu de l'article 59, (ci-après dénommés "Fonds"), ainsi qu'à leurs recettes, sauf dispositions contraires prévues au présent titre.
2. Les opérations gérées de manière directe par la Commission sont également exécutées selon les règles fixées dans les première et troisième parties.
Article 176
Respect des dotations en crédits d'engagement
Le Parlement européen et le Conseil respectent les dotations en crédits d'engagement prévues dans les actes de base pertinents portant sur les actions structurelles, le développement rural et le Fonds européen pour la pêche.
Article 177
Paiement des participations, exécution des paiements intermédiaires et traitement des remboursements
1. Le paiement par la Commission de la participation financière des Fonds est effectué conformément aux règlements visés à l'article 175.
2. Le délai dans lequel la Commission doit effectuer les paiements intermédiaires est fixé conformément aux règlements visés à l'article 175.
3. Conformément aux règlements visés à l'article 175, le remboursement total ou partiel du paiement de préfinancement versé au titre d'une intervention n'a pas pour effet de réduire la participation du Fonds à l'intervention concernée.
Les montants remboursés constituent des recettes affectées internes, conformément à l'article 21, paragraphe 3, point c).
Le traitement des remboursements par les États membres ainsi que ses effets sur le montant de la participation financière des Fonds sont réglés par les règlements visés à l'article 175.
4. Par dérogation à l'article 14, les crédits d'engagement disponibles au 31 décembre provenant de remboursements de paiements de préfinancement peuvent être reportés jusqu'à la clôture du programme et utilisés si nécessaire pour autant que d'autres crédits d'engagement ne soient plus disponibles.
5. Dans la comptabilité budgétaire, les dépenses sont prises en compte au titre d'un exercice sur la base des remboursements effectués par la Commission aux États membres au plus tard le 31 décembre dudit exercice, y compris les dépenses imputées au plus tard le 31 janvier de l'exercice suivant, moyennant les crédits de paiement mis à disposition dans le mois suivant les transferts visés à l'article 179.
Article 178
Dégagement de crédits
1. Dans les conditions prévues par les règlements visés à l'article 175, la Commission dégage d'office les crédits engagés.
2. Les crédits ainsi dégagés peuvent être reconstitués en cas d'erreur manifeste imputable à la seule Commission.
À cette fin, la Commission examine les dégagements intervenus au cours de l'exercice précédent et décide au plus tard le 15 février de l'exercice en cours, en fonction des besoins, de la nécessité de la reconstitution des crédits correspondants.
Article 179
Virement de crédits
1. La Commission peut, sauf dans le cas du Fonds européen agricole pour le développement rural, procéder, en ce qui concerne les dépenses opérationnelles visées au présent titre, à des virements de titre à titre, pour autant qu'il s'agisse de crédits destinés au même objectif, au sens de la réglementation visée à l'article 175, ou de crédits relatifs à des dépenses d'assistance technique. La Commission en décide avant le 31 janvier de l'exercice suivant.
2. Dans les cas autres que ceux visés au paragraphe 1, la Commission peut proposer des virements au Fonds de crédits de paiement au Parlement européen et au Conseil, au plus tard le 10 janvier de l'exercice suivant. Le virement des crédits de paiement peut être réalisé à partir de tout poste budgétaire. Le Parlement européen et le Conseil décident des virements selon la procédure prévue à l'article 27, mais aux fins du présent article le délai applicable est de trois semaines.
3. Si le virement n'est pas approuvé par le Parlement européen et le Conseil ou ne l'est que partiellement, la partie correspondante des dépenses visées à l'article 177, paragraphe 5, est imputée aux crédits de paiement de l'exercice suivant.
Article 180
Gestion, sélection et contrôle
La gestion et la sélection des projets ainsi que leur contrôle sont régis par les règlements visés à l'article 175.
TITRE III
RECHERCHE
Article 181
Fonds de recherche
1. Les première et troisième parties s'appliquent aux crédits de recherche et de développement technologique, sauf dispositions contraires du présent titre.
Ces crédits sont inscrits soit dans un des titres du budget relatif aux domaines politiques liés à la "recherche indirecte" et à la "recherche directe", soit dans un chapitre relatif aux activités de recherche inséré dans un autre titre.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux types d'opérations au titre de la recherche.
2. Les crédits relatifs aux recettes générées par le Fonds de recherche du charbon et de l'acier, créé par le protocole no 37 relatif aux conséquences financières de l'expiration du traité CECA et au Fonds de recherche du charbon et de l'acier, annexé au traité sur l'Union européenne et au traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, sont assimilés à des recettes affectées au sens de l'article 21. Les crédits d'engagement générés par ces recettes sont ouverts dès la prévision de créance et les crédits de paiement sont ouverts dès la perception des recettes.
3. La Commission peut procéder, en ce qui concerne les dépenses opérationnelles visées au présent titre, à des virements de titre à titre, pour autant qu'il s'agisse de crédits utilisés à la même fin.
4. Les experts rémunérés sur la base des crédits de recherche et de développement technologique sont recrutés selon les procédures définies par le Parlement européen et le Conseil lors de l'adoption de chaque programme-cadre de recherche ou selon les règles correspondantes applicables à la participation des entreprises, des centres de recherche et des universités.
Article 182
Engagements des fonds de recherche
1. Les crédits d'engagement correspondant aux montants dégagés par suite de la non-exécution totale ou partielle des projets de recherche auxquels ils avaient été affectés peuvent, à titre exceptionnel et dans des cas dûment justifiés, être reconstitués lorsque cette reconstitution est essentielle à la réalisation des programmes initialement prévus, à moins que le budget de l'exercice concerné (exercice n) n'affecte des crédits à cet effet.
2. Aux fins du paragraphe 1, la Commission examine, au début de l'exercice budgétaire, les dégagements intervenus au cours de l'exercice précédent (exercice n - 1) et évalue, à la lumière des besoins, la nécessité de reconstituer les crédits considérés.
Sur la base de cette évaluation, la Commission peut présenter au Parlement européen et au Conseil, au plus tard le 15 février de chaque exercice, des propositions appropriées où elle motive cette reconstitution pour chaque article budgétaire concerné.
3. Le Parlement européen et le Conseil se prononcent sur la proposition de la Commission dans un délai de six semaines. À défaut d'une décision de sa part dans ce délai, la proposition est réputée approuvée.
Le montant des crédits d'engagement à reconstituer durant l'exercice n ne dépasse en aucun cas 25 % du montant total des dégagements de l'exercice n - 1 pour une même ligne budgétaire.
4. Les crédits d'engagement reconstitués ne peuvent faire l'objet d'un report.
Les engagements juridiques relatifs aux crédits d'engagement reconstitués sont conclus au plus tard le 31 décembre de l'exercice n.
À la fin de l'exercice n, le solde inutilisé des crédits d'engagement reconstitués est définitivement dégagé par l'ordonnateur compétent.
Article 183
Centre commun de recherche
1. Le Centre commun de recherche (CCR) peut recevoir des financements imputés sur des crédits inscrits en dehors des titres et des chapitres visés à l'article 181, paragraphe 1, dans le cadre de sa participation à des procédures de passation de marchés et d'octroi de subventions conformément aux titres V et VI de la première partie, financées, en tout ou en partie, par le budget.
Aux fins de la participation aux procédures de passation de marchés et d'octroi de subventions, le CCR est considéré comme une personne morale établie dans un État membre.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives au CCR.
2. Les crédits relatifs à ce qui suit sont assimilés à des recettes affectées au sens de l'article 21, paragraphe 2:
a)
procédures de passation de marchés et d'octroi de subventions auxquelles participe le CCR;
b)
activités menées par le CCR pour le compte de tiers; ou aux
c)
activités entreprises dans le cadre d'un accord administratif avec d'autres institutions ou d'autres services de la Commission pour la fourniture de services techniques et scientifiques.
Les crédits d'engagement générés par les recettes visées au premier alinéa, points a) et c), sont ouverts dès la prévision de créance.
En ce qui concerne les activités visées au premier alinéa, point c), les crédits non utilisés dans les cinq ans sont annulés.
3. L'exécution de ces crédits est indiquée dans une comptabilité analytique du compte de résultat de l'exécution budgétaire pour chaque catégorie d'actions à laquelle elle se rapporte; elle est dissociée des recettes provenant de financements de tiers, publics ou privés, ainsi que des recettes provenant des autres prestations pour tiers effectuées par la Commission.
4. Lorsqu'il participe à des procédures de passation de marchés et d'octroi de subventions conformément au paragraphe 1 du présent article, le CCR n'est pas soumis aux conditions définies à l'article 106, à l'article 107, paragraphe 1, aux articles 108 et 109, et à l'article 131, paragraphes 4 et 5, en ce qui concerne les dispositions relatives à l'exclusion et aux sanctions applicables aux passations de marchés et à l'octroi de subventions.
Le CCR est aussi censé satisfaire aux exigences en matière de capacité financière et économique.
Le CCR est exempté de l'obligation de constitution de garanties visée aux articles 115 et 134.
5. Les règles de passation des marchés du titre V de la première partie ne sont pas applicables aux activités pour compte de tiers du CCR.
6. À l'intérieur du titre du budget relatif au domaine politique de la recherche directe, la Commission peut procéder, par dérogation à l'article 26, à des virements entre chapitres dans une limite de 15 % des crédits qui figurent sur la ligne à partir de laquelle il est procédé au virement.
TITRE IV
ACTIONS EXTÉRIEURES
CHAPITRE 1
Dispositions générales
Article 184
Actions extérieures
1. Les première et troisième parties s'appliquent aux actions extérieures financées par le budget, sauf disposition contraire prévue au présent titre.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux actions qui peuvent être financées au titre des actions extérieures.
2. Les crédits destinés aux actions visées au paragraphe 1 sont mis en œuvre par la Commission:
a)
soit dans le cadre d'aides octroyées à titre autonome;
b)
soit en partenariat avec un pays tiers visé à l'article 58, paragraphe 1, point c) i), par la signature d'une convention de financement.
3. Lorsque les actions externes sont cofinancées au moyen à la fois des crédits inscrits dans le budget et des recettes affectées externes visées à l'article 21, paragraphe 2, point b), les fonds qui ne sont pas engagés à l'échéance du délai d'adjudication visé à l'article 189, paragraphe 2, pour l'action concernée sont remboursés au prorata, déduction faite d'un montant forfaitaire correspondant à l'audit, à l'évaluation et aux provisions pour imprévus qui peuvent être engagées ultérieurement.
4. L'article 90, paragraphe 4, deuxième alinéa, ne s'applique pas aux actions visées dans le présent titre.
En ce qui concerne les subventions en gestion directe de plus de 5 000 000 EUR de financement des actions externes, un maximum de deux paiements de préfinancement demeurent non apurés pendant toute la durée de l'action.
CHAPITRE 2
Mise en œuvre des actions
Section 1
Dispositions générales
Article 185
Mise en œuvre des actions extérieures
Les actions visées au présent titre peuvent être exécutées directement par la Commission conformément à l'article 58, paragraphe 1, point a), en gestion partagée conformément à l'article 58, paragraphe 1, point b), ou indirectement par toute personne ou entité en charge en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), conformément aux dispositions pertinentes des articles 58 à 63. Les crédits destinés aux actions extérieures peuvent être associés à des fonds provenant d'autres sources afin de réaliser un objectif conjoint.
Section 2
Aide budgétaire et fonds fiduciaires à plusieurs donateurs
Article 186
Recours à l'aide budgétaire
1. Dans les cas prévus dans les actes de base concernés, la Commission peut fournir une aide budgétaire à un pays tiers bénéficiaire si la gestion des finances publiques par ce pays est suffisamment transparente, fiable et efficace.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à l'utilisation de l'aide budgétaire et aux obligations des bénéficiaires.
2. La décision de financement visée à l'article 84 précise les objectifs ainsi que les résultats escomptés de la fourniture d'aide budgétaire à un pays tiers bénéficiaire. Le paiement de la contribution de l'Union se fonde sur le respect des conditions visées au paragraphe 1, y compris l'amélioration de la gestion des finances publiques, ainsi que sur des indicateurs de performance clairs et objectifs constituant la base de la mesure des progrès accomplis au fil du temps dans le secteur concerné.
3. La Commission inclut dans la convention de financement correspondantes conclue conformément à l'article 184, paragraphe 2, point b), des dispositions appropriées selon lesquelles le pays tiers bénéficiaire s'engage à rembourser immédiatement tout ou partie du financement de l'opération concernée, dans le cas où il est établi que le paiement des fonds de l'Union en question a été entaché par de graves irrégularités imputables audit pays.
Afin de procéder au remboursement visé au premier alinéa, l'article 80, paragraphe 1, deuxième alinéa, peut être appliqué.
4. La Commission appuie, dans les pays tiers bénéficiaires, le renforcement du contrôle parlementaire et des capacités de vérification des comptes, de même que l'amélioration de la transparence et de l'accès du public aux informations.
Article 187
Fonds fiduciaires de l'Union pour les actions extérieures
1. Pour les actions d'urgence, les actions postérieures à la phase d'urgence ou les actions thématiques, la Commission peut créer des fonds fiduciaires au titre d'un accord conclu avec d'autres donateurs. Les objectifs de chaque fonds fiduciaire sont définis dans son acte constitutif.
2. Les fonds fiduciaires de l'Union sont mis en œuvre conformément aux principes de bonne gestion financière, de transparence, de proportionnalité, de non-discrimination et d'égalité de traitement, ainsi que conformément aux objectifs spécifiques définis dans chaque acte constitutif.
Les fonds fiduciaires de l'Union sont mis en œuvre de manière directe par la Commission conformément à l'article 58, paragraphe 1, point a), à l'exception des fonds fiduciaires de l'Union pour les actions d'urgence ou les actions postérieures à la phase d'urgence, qui peuvent également être mis en œuvre de manière indirecte en confiant des tâches d'exécution budgétaire aux entités en vertu de l'article 58, paragraphe 1, points c) i), ii), v) et vi).
3. Les fonds fiduciaires de l'Union satisfont aux conditions suivantes:
a)
l'intervention de l'Union apporte une valeur ajoutée, ce qui signifie que les fonds fiduciaires ne peuvent être créés et mis en œuvre au niveau de l'Union que si leurs objectifs, en particulier pour des raisons d'échelle ou d'effets potentiels, peuvent être mieux atteints au niveau de l'Union qu'au niveau national;
b)
les fonds fiduciaires de l'Union apportent à cette dernière une visibilité politique et des bénéfices évidents en termes de gestion ainsi qu'un meilleur contrôle, par l'Union, des risques et les décaissements des contributions de l'Union et des autres donateurs. Ils ne devraient pas être créés s'ils font purement et simplement double-emploi avec d'autres sources de financement existantes ou des instruments semblables sans qu'il y ait additionnalité.
4. Un conseil présidé par la Commission est créé pour chaque fonds fiduciaire de l'Union afin de garantir la représentation des donateurs et des États membres non contributeurs, en tant qu'observateurs, et de décider de l'utilisation des fonds.
5. Les fonds fiduciaires de l'Union sont créés pour une durée limitée déterminée dans leur acte constitutif. Cette durée peut être prolongée par décision de la Commission prise à la demande du conseil du fonds fiduciaire concerné.
Le Parlement européen et/ou le Conseil peuvent demander à la Commission de mettre un terme aux crédits accordés au titre de ce fonds fiduciaire ou de revoir l'acte constitutif en vue, le cas échéant, de liquider ledit fonds fiduciaire. Dans un tel cas, le reliquat des fonds est reversé au prorata sur le budget en tant que recettes générales et aux États membres contributeurs ainsi qu'aux autres donateurs.
6. Les contributions de l'Union et des donateurs sont versées sur un compte bancaire spécifique. Les contributions de l'Union sont virées sur ce compte sur la base de demandes de paiements dûment motivées accompagnées de prévisions de décaissement, tenant compte le solde disponible sur le compte et du besoin de paiements supplémentaires qui en découle. Les prévisions de décaissement doivent être présentées sur une base annuelle ou, le cas échéant, semestrielle.
Ces contributions ne sont pas intégrées dans le budget et sont gérées par la Commission sous la responsabilité de l'ordonnateur délégué.
Le comptable d'un fonds fiduciaire de l'Union est le comptable de la Commission. Il est chargé de l'établissement des procédures comptables et du plan comptable communs à tous les fonds fiduciaires de l'Union.
L'auditeur interne de la Commission et la Cour des comptes exercent les mêmes compétences à l'égard du fonds fiduciaire qu'à l'égard des autres actions mises en œuvre par la Commission.
Le compte bancaire spécifique du fonds fiduciaire est ouvert et clôturé par le comptable.
La Commission veille à une séparation stricte des fonctions de comptable et d'ordonnateur.
Les fonds sont engagés et payés par les acteurs financiers de la Commission, comme le prévoir le chapitre 3 du titre IV de la première partie.
7. La Commission est autorisée à prélever au maximum 5 % des montants placés dans le fonds fiduciaire pour couvrir ses frais de gestion dus au cours des années lors desquelles les contributions visées au paragraphe 6 ont commencé à être utilisées. Pendant la durée d'existence du fonds fiduciaire, ces frais de gestion sont assimilés à des recettes affectées au sens de l'article 21, paragraphe 2, point b).
Le comptable prend en charge les ordres de recouvrement portant sur des actions financées par le fonds fiduciaire. Les recettes provenant de ces ordres de recouvrement retournent sur le compte bancaire spécifique du fonds fiduciaire. L'annulation des ordres de recouvrement et la renonciation à ces ordres se font selon les règles visées à l'article 80.
8. La Commission soumet ses projets de décision concernant la création, la prorogation et la liquidation d'un fonds fiduciaire de l'Union au comité compétent prévu dans l'acte de base au titre duquel est fournie la contribution de l'Union au fonds fiduciaire de l'Union.
9. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de gestion, d'établissement de rapports et de gouvernance des fonds fiduciaires pour les actions extérieures.
10. La Commission soumet chaque année au Parlement européen et au Conseil un rapport complet et détaillé sur les activités soutenues par les fonds fiduciaires de l'Union, leur mise en œuvre et leurs performances, ainsi que sur leur comptabilité. La Commission joint son rapport au résumé du rapport annuel visé à l'article 66, paragraphe 9, troisième alinéa.
Section 3
Autres modes de gestion
Article 188
Mise en œuvre des actions extérieures dans le cadre de la gestion indirecte
1. La mise en œuvre des actions dans le cadre de la gestion indirecte en vertu de l'article 58, paragraphe 1, point c), est soumise au contrôle de la Commission et des délégations de l'Union conformément à l'article 56, paragraphe 2, deuxième alinéa. Ce contrôle s'exerce soit par une approbation préalable, soit par un contrôle ex post, soit selon une procédure mixte.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de mise en œuvre des actions extérieures dans le cadre de la gestion indirecte.
Article 189
Conventions de financement relatives à la mise en œuvre des actions extérieures
1. Les actions extérieures menées donnent lieu à l'établissement d'un ou plusieurs instruments parmi les instruments suivants:
a)
une convention de financement entre la Commission et une entité ou personne visée à l'article 185;
b)
un contrat ou une convention de subvention entre la Commission et des personnes physiques ou morales chargées de la réalisation des actions en question.
Les conditions d'octroi de l'aide extérieure sont définies dans les instruments dans le cadre desquels les conventions de financement, les contrats ou les conventions de subvention visés au premier alinéa, points a) et b), sont gérés.
2. Les conventions de financement avec les entités visées au paragraphe 1, premier alinéa, point a), sont conclues au plus tard le 31 décembre de l'année n + 1, l'année n étant celle au cours de laquelle l'engagement budgétaire a été adopté.
Les conventions de financement définissent la période pendant laquelle les entités visées au paragraphe 1, premier alinéa, point a), concluent tous les contrats individuels et les conventions de subvention qui mettent en œuvre l'action. Cette période n'excède pas trois années après la date de la conclusion de la convention de financement, excepté:
a)
pour les actions multidonateurs;
b)
pour les contrats individuels relatifs à l'audit et à l'évaluation;
c)
dans les circonstances exceptionnelles suivantes:
i)
des avenants sont ajoutés aux contrats qui ont déjà été conclus;
ii)
les contrats individuels doivent être conclus après résiliation anticipée d'un contrat existant;
iii)
changement d'entité chargée de l'exécution de tâches.
3. Le paragraphe 2 ne s'applique pas aux programmes pluriannuels qui sont mis en œuvre par engagements fractionnés dans les cas suivants:
a)
l'instrument d'aide de préadhésion;
b)
l'instrument de la politique européenne de voisinage et de partenariat.
Dans ces cas, les crédits sont dégagés d'office par la Commission conformément à la réglementation sectorielle.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux conventions de financement en matière de mise en œuvre des actions extérieures.
CHAPITRE 3
Passation des marchés
Article 190
Passation des marchés pour les actions extérieures
1. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de passation des marchés pour les actions extérieures.
2. Les dispositions du chapitre 1 du titre V de la première partie relatives aux dispositions générales de passation des marchés sont applicables aux marchés couverts par le présent titre, sous réserve des dispositions spécifiques relatives aux seuils et aux modalités de passation des marchés extérieurs à stipuler dans les actes délégués adoptés en application du présent règlement. Les pouvoirs adjudicateurs au sens du présent chapitre sont:
a)
la Commission au nom et pour le compte d'un ou plusieurs pays tiers;
b)
les entités et les personnes visées à l'article 185 auxquelles ont été confiées les tâches d'exécution budgétaire correspondantes.
3. Les procédures de passation des marchés sont prévues dans les conventions de financement visées à l'article 189.
4. Les dispositions du présent chapitre ne s'appliquent pas aux actions menées en vertu d'actes de base sectoriels relatifs aux aides visant des situations de crise, aux opérations de protection civile et aux opérations d'aide humanitaire.
Article 191
Règles applicables à la participation à la concurrence
1. La participation à la concurrence est ouverte à égalité de conditions à toutes les personnes relevant du domaine d'application des traités et à toute autre personne physique ou morale suivant les dispositions spécifiques prévues dans les actes de base régissant le domaine de la coopération concernée.
2. Dans les cas visés à l'article 54, paragraphe 2, la participation aux appels d'offres de ressortissants de pays tiers autres que ceux visés au paragraphe 1 peut être retenue, dans des circonstances exceptionnelles dûment justifiées par l'ordonnateur compétent.
3. Lorsqu'il y a lieu d'appliquer un accord relatif à l'ouverture des marchés de biens et de services auquel participe l'Union, les marchés financés par le budget sont également ouverts aux ressortissants de pays tiers autres que ceux visés aux paragraphes 1 et 2, selon les conditions fixées par ledit accord.
4. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de participation à la concurrence.
CHAPITRE 4
Subventions
Article 192
Financement intégral d'une action extérieure
Une action peut être financée intégralement par le budget uniquement lorsque c'est indispensable à sa réalisation.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées en matière de financement intégral d'une action extérieure.
Article 193
Règles applicables aux subventions d'actions extérieures
Les procédures en matière de subventions à appliquer dans le cadre de la gestion indirecte par les entités visées à l'article 185 sont définies dans les conventions conclues entre la Commission et ces entités.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux procédures en matière de subventions à appliquer dans le cadre de la gestion indirecte.
CHAPITRE 5
Vérification des comptes
Article 194
Vérification par l'Union dans le domaine des actions extérieures
Chaque convention conclue entre la Commission et une entité visée à l'article 185 ou convention ou décision de subvention prévoit expressément que la Commission et la Cour des comptes disposent d'un pouvoir de contrôle, sur pièces et sur place, à l'égard de tous les contractants et sous-contractants ayant bénéficié de fonds de l'Union.
TITRE V
OFFICES EUROPÉENS
Article 195
Offices européens
1. Sont considérées comme "offices européens" aux fins du présent titre, les structures administratives créées par une ou plusieurs institutions dans le but d'exécuter des tâches horizontales spécifiques.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées concernant la portée des offices européens et des délégations des institutions aux offices européens.
2. Le présent titre s'applique au fonctionnement de l'OLAF, à l'exception des dispositions des articles 198, 199 et 200.
3. Les première et troisième parties s'appliquent au fonctionnement des offices européens sauf disposition contraire prévue au présent titre.
Article 196
Crédits des offices européens
1. Les crédits de chaque office européen, dont le montant total est inscrit sur une ligne budgétaire spécifique à l'intérieur de la section du budget afférente à la Commission, figurent en détail dans une annexe de cette section.
Cette annexe est présentée sous la forme d'un état des recettes et des dépenses, subdivisé de la même manière que les sections du budget.
Les crédits inscrits à cette annexe couvrent l'ensemble des besoins financiers de chaque office européen dans l'exécution de sa tâche au service des institutions.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées concernant les crédits des offices européens, y compris la délégation de certaines tâches par le comptable, la trésorerie et les comptes bancaires.
2. Le tableau des effectifs de chaque office européen est annexé à celui de la Commission.
3. Le directeur de chaque office européen décide les virements à l'intérieur de l'annexe prévue au paragraphe 1. La Commission informe le Parlement européen et le Conseil de ces virements.
4. Les comptes de chaque office européen font partie intégrante des comptes de l'Union visés à l'article 141.
Article 197
Ordonnateurs des offices européens
La Commission délègue, pour les crédits inscrits à l'annexe de chaque office européen, les pouvoirs d'ordonnateur au directeur de l'office européen concerné, conformément à l'article 65.
Article 198
Comptabilité des offices européens interinstitutionnels
1. Chaque office européen interinstitutionnel établit une comptabilité analytique de ses dépenses, permettant de déterminer la quote-part des prestations fournies à chacune des institutions. Son directeur arrête, après approbation du comité de direction, les critères selon lesquels cette comptabilité est tenue.
2. Le commentaire relatif à la ligne budgétaire particulière sur laquelle est inscrit le total des crédits de chaque office européen interinstitutionnel fait ressortir, de façon prévisionnelle, l'estimation du coût des prestations dudit office en faveur de chacune des institutions sur la base de la comptabilité analytique prévue au paragraphe 1.
3. Chaque office européen interinstitutionnel communique les résultats de cette comptabilité analytique aux institutions concernées.
Article 199
Délégation de pouvoirs des ordonnateurs en faveur des offices européens interinstitutionnels
1. Chaque institution peut déléguer les pouvoirs d'ordonnateur au directeur d'un office européen interinstitutionnel pour la gestion des crédits inscrits dans sa section, et elle fixe les limites et les conditions de ces délégations.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées concernant la délégation des pouvoirs d'ordonnateur au directeur d'un office européen interinstitutionnel.
2. L'auditeur interne de la Commission s'acquitte de toutes les missions énoncées au chapitre 9 du titre IV de la première partie.
Article 200
Services à des tiers
Dans le cas où le mandat d'un office européen implique des prestations à titre onéreux à des tiers, son directeur adopte, après approbation du comité de direction, les dispositions spécifiques concernant les conditions dans lesquelles ces prestations sont fournies ainsi que la tenue de la comptabilité correspondante.
TITRE VI
CRÉDITS ADMINISTRATIFS
Article 201
Dispositions générales
1. Les première et troisième parties s'appliquent aux crédits administratifs, sauf dispositions contraires prévues au présent titre.
2. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives à la délimitation des crédits administratifs et des garanties locatives.
Article 202
Engagements
1. Les dépenses de gestion courante peuvent faire l'objet, à partir du 15 octobre de chaque année, d'engagements anticipés à la charge des crédits prévus pour l'exercice suivant. Toutefois, ces engagements ne dépassent pas le quart des crédits arrêtés par le Parlement européen et le Conseil figurant sur la ligne budgétaire correspondante pour l'exercice en cours. Ils ne portent pas sur des dépenses nouvelles dont le principe n'a pas encore été admis dans le dernier budget régulièrement arrêté.
2. Les dépenses qui, en vertu de dispositions légales ou contractuelles, tels les loyers, sont effectuées par anticipation, peuvent donner lieu à paiement à partir du 1er décembre à valoir sur les crédits prévus pour l'exercice suivant. Dans ce cas, le plafond fixé au paragraphe 1 n'est pas applicable.
Article 203
Dispositions spécifiques relatives aux crédits administratifs
1. Les crédits administratifs sont des crédits non dissociés.
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées concernant les crédits administratifs spécifiques, y compris ceux destinés aux bâtiments et aux avances sur traitements accordées aux agents des institutions.
2. Les dépenses administratives résultant de contrats couvrant des périodes dépassant la durée de l'exercice, soit conformément aux usages locaux, soit relatifs à la fourniture de matériel d'équipement sont imputées au budget de l'exercice au cours duquel elles sont effectuées.
3. Chaque institution fournit au Parlement européen et au Conseil, au plus tard le 1er juin de chaque année, un document de travail relatif à sa politique immobilière comprenant les informations suivantes:
a)
pour chaque bâtiment, la dépense et la superficie couvertes par les crédits des lignes budgétaires correspondantes;
b)
l'évolution attendue de la programmation globale selon la superficie et les sites pour les années à venir, avec la description des projets immobiliers au stade de la planification qui sont déjà déterminés;
c)
les conditions et coûts définitifs, ainsi que les informations pertinentes sur la mise en œuvre des projets immobiliers nouveaux, déjà soumis au Parlement européen et au Conseil selon la procédure prévue aux paragraphes 4 et 5 mais non inclus dans les documents de travail de l'année précédente.
4. Pour tout projet de nature immobilière susceptible d'avoir des incidences financières significatives sur le budget, l'institution informe le Parlement européen et le Conseil dans les meilleurs délais de la superficie bâtie réelle nécessaire et du calendrier provisoire avant que toute exploration du marché local n'ait lieu, dans le cas de marchés immobiliers, ou avant que les appels d'offres ne soient publiés, dans le cas de travaux de construction.
5. Pour tout projet de nature immobilière susceptible d'avoir des incidences financières significatives sur le budget, l'institution présente le projet immobilier, y compris une estimation détaillée des coûts et son financement, ainsi qu'une liste des projets de contrats destinés à être utilisés et demande l'approbation du Parlement européen et du Conseil avant la conclusion de contrats. À la demande de l'institution, les documents communiqués relatifs au projet immobilier font l'objet d'un traitement confidentiel.
Sauf cas de force majeure, le Parlement européen et le Conseil statuent sur le projet immobilier dans les quatre semaines suivant sa réception par les deux institutions.
Le projet est réputé approuvé à l'expiration du délai de quatre semaines, sauf si le Parlement européen ou le Conseil prennent une décision contraire à la proposition dans ce délai.
Si le Parlement européen ou le Conseil soulèvent des inquiétudes dûment justifiées au cours de ce délai de quatre semaines, ledit délai est prolongé une fois de deux semaines.
Si le Parlement européen ou le Conseil prennent une décision contraire au projet immobilier, l'institution concernée retire sa proposition et peut en soumettre une nouvelle.
6. En cas de force majeure, les informations prévues au paragraphe 4 peuvent être communiquées de manière conjointe avec le projet immobilier. Le Parlement européen et le Conseil statuent sur le projet immobilier dans les deux semaines suivant sa réception par les deux institutions. Le projet est réputé approuvé à l'expiration du délai de deux semaines, sauf si le Parlement européen et/ou le Conseil prennent une décision contraire à la proposition dans ce délai.
7. Les projets suivants sont considérés comme des projets immobiliers susceptibles d'avoir des incidences financières significatives sur le budget:
i)
tout achat de terrain;
ii)
l'achat, la vente, la rénovation ou la construction de bâtiments ou tout projet associant ces éléments à réaliser dans les mêmes délais, pour un montant supérieur à 3 000 000 EUR;
iii)
tout nouveau contrat immobilier (y compris d'usufruit, de location à long terme et de renouvellements de contrats immobiliers existants à des conditions moins favorables) non couvert par le point ii) et dont le coût annuel excède 750 000 EUR;
iv)
la prorogation ou le renouvellement de contrats immobiliers existants (y compris d'usufruit et de location à long terme) aux mêmes conditions ou à des conditions plus favorables et dont le coût annuel excède 3 000 000 EUR.
Le présent paragraphe s'applique également aux projets immobiliers de nature interinstitutionnelle ainsi qu'aux délégations de l'Union.
8. Sans préjudice de l'article 17, un projet d'acquisition immobilière peut être financé par un prêt, moyennant autorisation préalable du Parlement européen et du Conseil.
Les prêts sont contractés et remboursés conformément au principe de bonne gestion financière et en tenant dûment compte des meilleurs intérêts financiers de l'Union.
Lorsque l'institution propose de financer l'acquisition par un prêt, le plan de financement que l'institution concernée soumet avec sa demande d'autorisation préalable précise notamment le montant maximal du financement, la période de financement, le type de financement, les conditions de financement et les économies par rapport à d'autres types de dispositions contractuelles.
Le Parlement européen et le Conseil statuent, en cas de demande d'autorisation préalable, dans un délai de quatre semaines, prorogeable une fois de deux semaines, à compter de sa réception par les deux institutions reçoivent la proposition. La demande relative à un prêt est réputée refusée si le Parlement européen et le Conseil ne l'ont pas expressément approuvée dans ce délai.
TITRE VII
EXPERTS
Article 204
Experts externes rémunérés
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées relatives aux experts externes rémunérés, y compris une procédure spécifique concernant la sélection de personnes physiques en tant qu'experts externes rémunérés qui seront chargés d'assister les institutions dans l'évaluation des demandes de subventions, des projets et des soumissions ainsi que de fournir un avis et des conseils dans des cas spécifiques.
Ces experts reçoivent une rémunération fixe annoncée d'avance et sont choisis sur la base de leurs compétences professionnelles. La sélection est opérée sur la base de critères respectant les principes de non-discrimination, d'égalité de traitement et d'absence de conflit d'intérêts.
TROISIÈME PARTIE
DISPOSITIONS FINALES ET TRANSITOIRES
Article 205
Dispositions transitoires
1. En ce qui concerne les fonds visés à l'article 175, paragraphe 1, dont les actes de base sont abrogés avant le 1er janvier 2013, les crédits qui ont été dégagés en application de l'article 178 peuvent être reconstitués en cas d'erreur manifeste attribuable à la seule Commission ou en cas de force majeure ayant des répercussions sérieuses sur la mise en œuvre des opérations soutenues par ces Fonds.
2. En ce qui concerne les crédits relatifs aux dépenses opérationnelles visés dans les règlements (CE) no 1260/1999, (CE) no 1290/2005, (CE) no 1080/2006, (CE) no 1081/2006, (CE) no 1083/2006, (CE) no 1084/2006 et (CE) no 1198/2006, dont le paiement par l'Union n'a pas encore eu lieu pour la liquidation financière des engagements restants de l'Union jusqu'à la clôture de l'intervention, la Commission peut procéder à des virements d'un titre à un autre, à condition que les crédits en question soient destinés au même objectif ou concernent les initiatives de l'Union ou l'assistance technique et les actions innovantes et fassent l'objet de virements pour des mesures de même nature.
3. La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne l'établissement de règles détaillées concernant des dispositions transitoires, y compris celles applicables à la liquidation du compte de garantie et à l'actualisation des seuils et montants.
Article 206
Demandes d'informations de la part du Parlement européen et du Conseil
Pour les questions budgétaires relevant de leurs compétences respectives, le Parlement européen et le Conseil sont habilités à obtenir la communication de toutes informations et justifications pertinentes.
Article 207
Seuils et montants
La Commission est habilitée à adopter des actes délégués en conformité avec l'article 210 en ce qui concerne les seuils et montants définis dans le présent règlement, sans préjudice de l'article 118.
Article 208
Règlement financier cadre pour les organismes créés en vertu du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du traité Euratom
1. La Commission est habilitée à adopter un règlement financier cadre par le biais d'un acte délégué en conformité avec l'article 210 pour les organismes qui sont créés en vertu du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et du traité Euratom et qui ont la personnalité juridique et reçoivent des contributions à la charge du budget.
Le règlement financier cadre se fonde sur les règles et les principes énoncés dans le présent règlement.
La réglementation financière de ces organismes ne s'écarte du règlement financier cadre que si leurs exigences spécifiques le nécessitent et avec l'accord préalable de la Commission.
2. La décharge sur l'exécution des budgets des organismes visés au paragraphe 1 est donnée par le Parlement européen, sur recommandation du Conseil. Les organismes visés au paragraphe 1 coopèrent pleinement avec les institutions associées à la procédure de décharge et fournissent, s'il y a lieu, toutes informations supplémentaires nécessaires, y compris en assistant aux réunions des organismes concernés.
3. L'auditeur interne de la Commission exerce, à l'égard des organismes visés au paragraphe 1, les mêmes compétences que celles exercées à l'égard de la Commission.
4. Un auditeur externe indépendant vérifie que les comptes annuels de chacun des organismes visés au paragraphe 1 présentent correctement les revenus, les dépenses ainsi que la situation financière de l'organisme concerné avant la consolidation dans les comptes définitifs de la Commission. Sauf disposition contraire de l'acte de base visé au paragraphe 1, la Cour des comptes élabore un rapport annuel spécifique sur chaque organisme conformément aux exigences de l'article 287, paragraphe 1, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne. Lors de l'élaboration de ce rapport, la Cour des comptes examine l'audit réalisé par l'auditeur externe indépendant ainsi que les mesures prises en réponse aux conclusions de l'auditeur.
Article 209
Règlement financier type pour les organismes de partenariat public-privé
Les organismes dotés de la personnalité juridique, créés par un acte de base et qui se voient confier la mise en œuvre d'un partenariat public-privé adoptent leurs règles financières.
Ces règles incluent une série de principes nécessaires pour garantir la bonne gestion financière des fonds de l'Union.
La Commission est habilitée à adopter un règlement financier type, par le biais d'un acte délégué en conformité avec l'article 210, qui énonce les principes nécessaires pour assurer une gestion financière saine des fonds de l'Union et qui est fondé sur l'article 60.
Les règles financières applicables à ces organismes ne s'écartent du règlement financier type que si les exigences spécifiques desdits organismes le nécessitent et avec l'accord préalable de la Commission.
Article 210
Exercice de la délégation
1. Le pouvoir d'adopter des actes délégués conféré à la Commission est soumis aux conditions fixées au présent article.
2. Le pouvoir d'adopter des actes délégués visé aux articles 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 et 209 est conféré à la Commission jusqu'à l'échéance du premier cadre financier pluriannuel post-2013 visé à l'article 312 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne. La Commission élabore un rapport relatif à la délégation de pouvoir au plus tard deux ans avant la fin du premier cadre financier pluriannuel post-2013. La délégation de pouvoir est tacitement prorogée pour des périodes correspondant aux cadres financiers pluriannuels suivants, sauf si le Parlement européen ou le Conseil s'oppose à cette prorogation trois mois au plus tard avant la fin de chaque période de validité du cadre financier pluriannuel correspondant.
3. La délégation de pouvoir visée aux articles 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 et 209 peut être révoquée à tout moment par le Parlement européen ou le Conseil. La décision de révocation met fin à la délégation de pouvoir qui y est précisée. La révocation prend effet le jour suivant celui de la publication de ladite décision au Journal officiel de l'Union européenne ou à une date ultérieure qui est précisée dans ladite décision. Elle ne porte pas atteinte à la validité des actes délégués déjà en vigueur.
4. Aussitôt qu'elle adopte un acte délégué, la Commission le notifie au Parlement européen et au Conseil simultanément.
5. Un acte délégué adopté en vertu des articles 8, 11, 13, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 29, 30, 31, 34, 35, 38, 41, 44, 49, 53, 54, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 83, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 92, 93, 98, 99, 100, 101, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 137, 138, 139, 140, 142, 144, 181, 183, 184, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 195, 196, 199, 201, 203, 204, 205, 207, 208 et 209 n'entre en vigueur que si le Parlement européen ou le Conseil n'a pas exprimé d'objections dans un délai de deux mois à compter de la notification de cet acte au Parlement européen et au Conseil ou si, avant l'expiration de ce délai, le Parlement européen et le Conseil ont tous deux informé la Commission de leur intention de ne pas exprimer d'objections. Ce délai est prolongé de deux mois à l'initiative du Parlement européen ou du Conseil.
Article 211
Révision
Le présent règlement est révisé chaque fois que cela s'avère nécessaire, et en tout cas au moins deux ans avant l'échéance du premier cadre financier pluriannuel post-2013.
Cette révision couvre notamment la mise en œuvre des dispositions énoncées au titre VIII de la première partie.
Article 212
Abrogation
Le règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 est abrogé avec effet au 1er janvier 2013, à l'exception:
a)
des articles 53 à 57, qui restent applicables à tous les engagements contractés jusqu'au 31 décembre 2013;
b)
de l'article 166, paragraphe 3, point a), qui reste applicable à tous les engagements contractés jusqu'au 31 décembre 2012; et
c)
de l'article 166, paragraphe 3, point b), qui reste applicable à tous les engagements contractés entre le 1er janvier 2013 et le 31 décembre 2013.
Le titre VI de la première partie du règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 peut continuer de s'appliquer pour les conventions de subvention signées et les décisions de subvention notifiées jusqu'au 31 décembre 2013 dans le cadre des engagements globaux au titre du budget 2012, ou au titre d'exercices précédents si l'ordonnateur compétent en décide ainsi, en tenant dûment compte des principes d'égalité de traitement et de transparence.
Les références au règlement abrogé s'entendent comme faites au présent règlement et sont à lire selon le tableau de correspondance figurant en annexe.
Article 213
Révision concernant le SEAE
L'article 68, paragraphe 1, troisième alinéa, et l'article 98, paragraphe 2, deuxième alinéa, seront révisés en 2013 en tenant dûment compte de la spécificité du SEAE et, en particulier, de celle des délégations de l'Union et, le cas échéant, d'une capacité de gestion financière suffisante du SEAE.
Article 214
Entrée en vigueur
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Il est applicable à partir du 1er janvier 2013, à l'exception:
a)
des articles 58 à 63, qui ne sont applicables qu'aux engagements contractés à partir du 1er janvier 2014;
b)
de l'article 50, paragraphe 1, deuxième alinéa, point c), et des articles 82, 139 et 140, qui sont applicables à partir du 1er janvier 2014;
c)
des articles 177, 179 et 210, qui sont applicables à partir du 27 octobre 2012.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Strasbourg, le 25 octobre 2012.