PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 871/2013
ze dne 2. září 2013,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Stávající opatření
(1)
V prosinci 2009 uložila Evropská Komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 1247/2009 (2) (dále jen „prozatímní antidumpingové nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
V červnu 2010 uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 (3) konečné antidumpingové clo 64,3 % ze stejného dovozu. Uvedená opatření budou dále uváděna jako „platná opatření“ a šetření, na jehož základě byla platná opatření uložena, bude dále uváděno jako „původní šetření“.
(3)
V lednu 2012 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 14/2012 (4) na základě šetření ohledně obcházení podle článku 13 základního nařízení platná opatření na dovoz dotčeného výrobku zasílaného z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
1.2 Žádost
(4)
V listopadu 2012 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR dovozem určitých mírně upravených drátů z molybdenu obsahujících nejméně 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci tohoto dovozu.
(5)
Žádost podala společnost Plansee SE (dále jen „Plansee“), výrobce určitých drátů z molybdenu v Unii, která se účastnila původního šetření.
(6)
Žádost obsahovala dostatečné přímé důkazy o tom, že antidumpingová opatření na dovoz některých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR jsou obcházena dovozem určitých mírně upravených drátů z molybdenu obsahujících 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, pocházejících z ČLR.
1.3 Zahájení řízení
(7)
Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné přímé důkazy pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise od 21. prosince 2012 nařízením (EU) č. 1236/2012 (5) (dále jen „zahajovací nařízení“) šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a také uložila celním orgánům, aby evidovaly dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód TARIC 8102960030) pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie.
1.4 Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření
(8)
Dotčený výrobek je stejný jako ten, který byl definován v původním šetření, tedy drát molybdenu obsahující nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm (dále jen „čistý molybden“), pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00.
(9)
Výrobek, který je předmětem šetření, tedy výrobek, jímž jsou opatření údajně obcházena, je stejný jako výrobek definovaný v 7. bodě odůvodnění obsahující 97 % nebo více, ale ne více než 99,95 % molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházející z ČLR.
1.5 Šetření a strany dotčené šetřením
(10)
Komise úředně vyrozuměla orgány ČLR o zahájení šetření a rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům v ČLR a všem známým dotčeným dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit, objasnit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány o tom, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k tomu, že by zjištění vycházela pouze z dostupných údajů.
(11)
Dva vyvážející výrobci zaslali Komisi vyplněný dotazník. Jedna z těchto společností, která rovněž spolupracovala v průběhu původního šetření, je skutečným vyvážejícím výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Pokud jde o druhou společnost, ta o prodeji výrobku, který je předmětem šetření, neposkytla žádné informace. Její vyjádření proto nebylo zohledněno.
(12)
Čtyři dovozci zaslali Komisi vyplněný dotazník. Jeden z nich neposkytl žádné informace dovozu výrobku, který je předmětem šetření, přičemž vyšlo najevo, že drát z molybdenu používá.
(13)
Komise provedla šetření na místě, přímo v prostorách dvou závodů spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce:
-
Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Si-an, provincie Šen-si, Čínská lidová republika (dále jen „JDC“),
-
Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, okres Zhoucun, městská prefektura C’-po, Čínská lidová republika,
a v prostorách tohoto dovozce do Unie:
-
GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Německo (dále jen „GTV“).
(14)
Zbývající tři dovozce Komise nenavštívila, ale jejich vyjádření byla v průběhu šetření řádně prozkoumána.
1.6 Šetření a období, o nichž se podává zpráva
(15)
Období šetření bylo stanoveno od 1. ledna 2008 do 30. září 2012 s cílem prověřit údajnou změnu obchodních toků. Období, o němž se podává zpráva, zahrnovalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012, kdy mělo být vyšetřeno, zda je dovoz uskutečňován za ceny nižší, než je cena nepůsobící újmu stanovená v průběhu šetření, na jehož základě byla uložena stávající opatření, a zda dochází k dumpingu.
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Obecné informace
(16)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se posouzení existence praktik možného obcházení uskutečnilo postupnou analýzou těchto skutečností:
1)
zda došlo ke změně obchodních toků mezi ČLR a Unií;
2)
zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě uložení cla;
3)
zda existují důkazy o újmě nebo o maření vyrovnávacích účinků cla, pokud jde o ceny, případně množství výrobku, který je předmětem šetření, a
4)
zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro obdobný výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.
2.2 Mírná úprava a základní vlastnosti
(17)
Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, je drát vyrobený z molybdenu (99,6 % až 99,7 %) a obvykle z lanthanu („La“) (0,25 % až 0,35 %). Tato slitina obsahuje další chemické prvky a je známá pod názvem „obohacený molybden“ nebo „MoLa“ nebo „ML“. Dotčený výrobek i výrobek, který je předmětem šetření, jsou v současnosti kódu KN 8102 96 00. Jak je vysvětleno níže, šetření nezjistilo ve výrobním procesu výrobku, který je předmětem šetření, a dotčeného výrobku žádný rozdíl, kromě toho, že při míchání se do čistého molybdenu přidá malé množství lanthanu. Spolupracující vyvážející výrobce navíc potvrdil, že náklady na výrobu výrobku, který je předmětem šetření, jsou obdobné jako náklady na výrobu dotčeného výrobku. To znamená, že pro vyvážejícího výrobce nepředstavuje výroba výrobku, který je předmětem šetření, žádný hospodářský zisk, kromě toho, že se vyhne platným opatřením. Dále bylo zjištěno, že poté, co byla uložena prozatímní opatření, přešli uživatelé dotčeného výrobku na výrobek, který je předmětem šetření, z čehož vyplývá, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, neexistuje z hlediska uživatele rozdíl.
(18)
Jak bylo zmíněno v 15. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, dotčený výrobek se používá převážně jako materiál k pokovování při výrobě automobilových dílů (např. převodovek), leteckých dílů nebo jako elektrické kontakty. Nejvíce se obchoduje s výrobky o průměrech 2,31 mm a 3,17 mm, které se používají k nástřiku plamenem nebo elektrickým obloukem.
(19)
Tři strany namítly, že výrobek, který je předmětem šetření, a dotčený výrobek mají rozdílné základní vlastnosti. Na žádost dvou z nich se v dubnu 2013 konalo za přítomnosti společností GTV, JDC a Plansee konfrontační slyšení, kterému předsedal úředník pro slyšení. Jak je podrobně vysvětleno níže, zaměřilo se toto slyšení především na údajné technické rozdíly mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, a na hospodářské důvody opravňující k uvedení výrobku, který je předmětem šetření, na trh Unie.
(20)
Společnosti GTV a JDC při slyšení i písemně namítly, že výrobek, který je předmětem šetření, má rozdílné základní fyzikální vlastnosti, které se výrazně liší od dotčeného výrobku. Přesněji tvrdily, že výrobek, který je předmětem šetření, má ve srovnání s dotčeným výrobkem výrazně lepší kujnost, tedy schopnost materiálu být podélně tažen k dosažení redukce průřezu bez vzniku trhlin v průběhu působení tažné síly, zvláště pak jsou zlepšeny parametry prodloužení a schopnost povlakování.
(21)
Aby podpořily svá tvrzení, předložily tyto dvě strany řadu článků a studií, které měly prokázat, že legováním molybdenem a lanthanem lze u výrobku dosáhnout lepší odolnosti proti křehkolomovým vadám a lepšího prodloužení než u dotčeného výrobku. Tyto strany také tvrdily, že údaje zveřejněné na internetových stránkách společnosti Plansee dokazují, že výrobek, který je předmětem šetření, má ve srovnání s dotčeným výrobkem lepší vlastnosti.
(22)
Pokud jde o vlastnosti výrobku, navrhla společnost Plansee pověřit nezávislý institut, aby porovnal dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, aby bylo možné posoudit, zda mají rozdílné základní vlastnosti.
(23)
Po slyšení byla výše uvedená žádost posouzena na základě důkazů shromážděných během šetření, především objednávek k nákupu, které dovozci zaslali vyvážejícímu výrobci, vysvětlení, která vyvážející výrobce podal ohledně výrobního procesu, chemického složení, tažných vlastností a prodloužení uvedených na osvědčeních o jakosti, na základě obchodních faktur vydaných vyvážejícím výrobcem a chybějících obchodních informacích o lepších vlastnostech výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku, který je zasílán zákazníkům. Veškeré údaje potvrdily, že lepší vlastnosti nebyly zákazníky žádány ani nebyly výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, poskytnuty. Dospělo se proto k závěru, že názor odborníka není třeba. Následně byla žádost zamítnuta.
(24)
V tomto ohledu šetření potvrdilo, že zlepšené vlastnosti uvedené ve 20. bodě odůvodnění závisí na obsahu lanthanu a na tom, zda se použije optimalizovaný výrobní proces. Spolupracující vyvážející výrobce však neprokázal, že u výrobku, který je předmětem šetření a který byl během období šetření vyvezen do Unie, použil optimalizovaný výrobní proces. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.
(25)
Jedna strana tvrdila, že výrobek, který je předmětem šetření, má zlepšenou schopnost povlakování. Tato strana však nepředložila dostatečné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.
(26)
Dvě strany tvrdily, že výrobek, který je předmětem šetření, má lepší lomovou houževnatost. To znamená, že při odvíjení v metalizační pistoli se drát nikdy nezlomí. Tyto strany však nebyly na požádání schopny předložit odpovídající dokumentaci. V důsledku chybějících důkazů na jeho podporu nebylo toto tvrzení zohledněno.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, nemá ve srovnání s dotčeným výrobkem rozdílné vlastnosti.
(28)
Navíc důkazy shromážděné během kontrolních návštěv svědčí o tom, že uživatelé/dovozci při objednávání výslovně nežádali o výrobek s údajnými lepšími fyzikálními vlastnostmi, které jsou popsány ve 20. bodě odůvodnění. Nikdo z nich nežádal o určitý obsah lanthanu, ale všichni měli zájem o nejméně 99 % čistého molybdenu. Jen jeden zákazník měl specifické požadavky na fyzikální vlastnosti ohledně parametrů prodloužení a tažnosti. V tomto případě vyvážející výrobce parametry otestoval a poskytnul zákazníkovi osvědčení o jakosti. Jelikož byla tato osvědčení dodána i k dotčenému výrobku, bylo možné parametry těchto dvou výrobků porovnat. Srovnání ukázalo, že požadavky na prodloužení a tažnost byly pro oba výrobky totožné.
(29)
Šetření také prokázalo, že vyvážející výrobce neinformoval trh ani své zákazníky o údajných výhodách výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku a neuvedl mírně upravené dráty ze slitiny MoLa na trh jako nový nebo rozdílný výrobek.
(30)
Na základě patentu registrovaného společností Plansee v lednu 1996 tvrdila jedna strana, že dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, jsou dva rozdílné výrobky. Analýza tohoto tvrzení ukázala, že patent se netýká výrobku, který je předmětem šetření, ale použití slitiny molybdenu jako vodiče k přívodu elektrického proudu u žárovek, elektronek a podobných součástek. Průměr tohoto typu výrobku je navíc menší než průměr popsaný u výrobku, který je předmětem šetření. Jak bylo také zmíněno ve 24. bodě odůvodnění, údajné zlepšené vlastnosti drátu ze slitiny MoLa oproti dotčenému výrobku závisí na použití optimalizovaného výrobního postupu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(31)
Je proto třeba učinit závěr, že z hlediska spotřebitele jsou dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, velmi podobné.
(32)
Jedna strana tvrdila, že obchodní nabídky na internetových stránkách společnosti Plansee ukazují, že nabízí výrobek, který je předmětem šetření, nejen pro použití při žárovém stříkání kovů, ale i v řadě dalších oblastí (tj. jako součástky žárovek nebo v odvětví drátového řezání). Společnost Plansee však uvedla, že obchodní informace zveřejněné na jejich internetových stránkách se týkají průměrů, které jsou schopni dodat. Šetření také ukázalo, že objem prodeje společnosti Plansee v jiných oblastech je velmi omezený (tj. ve srovnání s prodejem dotčeného výrobku tvoří méně než 2 % celkového množství). Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(33)
Jedna strana tvrdila, že společnost Plansee už výrobek, který je předmětem šetření, vyráběla, když podala stížnost, která byla podnětem k zahájení původního šetření, a jelikož se společnost Plansee domnívá, že výrobek, který je předmětem šetření, a dotčený výrobek mají stejné základní vlastnosti, měla tento výrobek zahrnout do původního šetření. Jak je však vysvětleno v 32. bodě odůvodnění, šetření potvrdilo, že tento konkrétní drát ze slitiny MoLa se od výrobku, který je předmětem šetření, liší. Průměr výrobku je celkově menší než 1 mm a používá se převážně v odvětví výroby osvětlení. Jak je uvedeno níže v tabulce 1, dovoz výrobku, který je předmětem šetření, byl zahájen až poté, co byla na dotčený výrobek uložena prozatímní opatření. Vzhledem k tomu, že během období původního šetření nedošlo k dovozu výrobku, který je předmětem šetření, nebyl důvod zahrnout tento výrobek mezi šetřené výrobky. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.
(34)
Jedna strana tvrdila, že snížení možného obsahu molybdenu z 99,95 % na 97 % se bude týkat řady druhů slitin molybdenu a následkem toho by tyto výrobky nebyly dostupné na trhu v Unii (např. pro trh s taženým drátem). Za prvé tato strana neposkytla žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Za druhé šetření ukázalo, že jen jeden vyvážející výrobce vyvážel během období šetření do Unie slitinu MoLa a kromě toho žádné jiné slitiny, které by mohly být definovány jako výrobek, který je předmětem šetření. Za třetí šetření ukázalo, že trh v Unii v oblasti opakovaného tažení a prodeje slitin molybdenu je velmi omezený. A za čtvrté rozšíření opatření neznemožní dovoz výrobku, který je předmětem šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(35)
Pokud jde o to, zda úprava zmíněná v 19. bodě odůvodnění změnila základní vlastnosti dotčeného výrobku, bylo z údajů poskytnutých spolupracujícími stranami analyzovanými ve 24. až 34. bodě odůvodnění zjištěno, že výrobek, který je předmětem šetření, má stejné fyzikální vlastnosti a možnosti použití jako dotčený výrobek.
(36)
Následně bylo zjištěno, že mezi výrobkem, který je předmětem šetření, a dotčeným výrobkem neexistují žádné relevantní rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. Proto byl učiněn závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, se považuje za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(37)
Proto je třeba učinit závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, je ve srovnání s dotčeným výrobkem jen mírně upraven a pro jeho dovoz neexistuje jiný hospodářský důvod než snaha obejít platná antidumpingová cla.
2.3 Změna obchodních toků
2.3.1 Dovoz drátů z molybdenu do Unie
(38)
Informace o dovozu do Unie nebylo možné získat přímo z údajů Eurostatu, protože kód KN, pod který spadal výrobek, který je předmětem šetření, zahrnoval kromě tohoto i jiné výrobky. Vzhledem k chybějícím statistikám dovozu výrobku, který je předmětem šetření, byly údaje Eurostatu upraveny podle metody navrhované v žádosti. Podobně byl objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie stanoven na základě odhadu spotřeby drátů z molybdenu v Unii upravené podle celkového objemu výroby dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že pro získání údajů o výrobku, který je předmětem šetření, je tato metoda spolehlivá.
(39)
Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, jen jeden vyvážející výrobce v ČLR při šetření spolupracoval. Na základě srovnání údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem s upravenými údaji z Eurostatu zmíněnými v předchozím bodě odůvodnění bylo stanoveno, že tato společnost představovala během období šetření většinu celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie, a byla proto, pokud jde o celkový dovoz drátů z molybdenu do Unie, považována za reprezentativní.
(40)
Jak je uvedeno v tabulce níže, dovoz dotčeného výrobku do Unie byl ihned po uložení konečných opatření v červnu 2010 zastaven a bezprostředně nahrazen dovozem výrobku, který je předmětem šetření.
Tabulka 1
Vývoj dovozu dotčeného výrobku a výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z ČLR
Dovoz do Unie
2008
2009
1.1.2010 (7) - 16.6.2010
17.6.2010 (8) - 31.12.2010
2010
2011
RP (9)
Celkový dovoz - (v tunách, indexováno) (6)
100
31
10
17
27
128
99
Celkový dovoz (v %)
100
100
100
100
100
100
100
Dotčený výrobek (v %)
100
100
20
0
7
0
0
Výrobek, který je předmětem šetření (%)
0
0
80
100
93
100
100
Zdroj:
Vyjádření společností JDC
(41)
Šetření prokázalo, že strany, které koupily výrobek, který je předmětem šetření, poté, co bylo uloženo prozatímní clo, kupovaly před uložením opatření výrobek, který je předmětem šetření. Tyto strany koupily během období, o němž se podává zpráva, 99,8 % celkového množství výrobku, který je předmětem šetření.
(42)
Dvě zúčastněné strany namítly, že projekt na vývoj výrobku, který je předmětem šetření, začal v ČLR už v roce 2007 a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, tak nesouvisel s opatřeními uloženými na dotčený výrobek. Šetření však neprokázalo významnost takového projektu. Zúčastněné strany poskytly jeden e-mail, zápis z jedné telefonické konference a export vzorku výrobku, který je předmětem šetření, k další analýze. Tento projekt navíc nevedl k prodeji výrobku, který je předmětem šetření, do Unie před uložením prozatímních opatření na dotčený výrobek, tj. v říjnu 2010. Nicméně skutečnost, že projekt byl údajně zahájen v roce 2007, nemění nic na zjištění, že dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, jsou podobné. V platnosti zůstává i závěr, ke kterému šetření dospělo, že pro vývoz výrobku, který je předmětem šetření, neexistuje jiný hospodářský důvod než uložení opatření na dotčený výrobek.
(43)
Šetření také prokázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, se neprodával do zemí mimo Unii a že pouze omezené množství bylo během období šetření prodáno na čínském trhu, jak je uvedeno níže v tabulce 2.
Tabulka 2
Trh s výrobkem, který je předmětem šetření
2008
2009
1.1.2010-16.6.2010
17.6.2010-31.12.2010
2010
2011
1.10.2011-30.9.2012
Celkový obrat (indexováno) (10)
100
96
863
1 529
2 392
11 168
8 123
Tržby celkem (v %)
100
100
100
100
100
100
100
Domácí prodej (ČLR) (v %)
100
100
5
4
4,2
0,4
2
Prodej v Unii (v %)
0
0
95
96
95,8
99,6
98
Prodej v ostatních zemích (v %)
0
0
0
0
0
0
0
Zdroj:
Informace poskytnuté společností JDC
(44)
Na základě výše uvedených údajů se tvrzení zamítá.
2.3.2 Závěr o změně obchodních toků
(45)
Celkový nárůst vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Unie poté, co byla uložena prozatímní a konečná opatření a současný pokles dovozu dotčeného výrobku tvořily změnu obchodních toků mezi ČLR a Unií.
2.4 Povaha praktik obcházení a nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod
(46)
Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení v souvislosti s obcházením vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě uložení cla.
(47)
Jak bylo zmíněno ve 45. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že došlo ke změně obchodních toků.
(48)
Jak bylo zmíněno ve 28. a 29. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že ani vyvážející výrobce, ani dovozci neinformovali trh nebo své zákazníky o údajných výhodách výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku a neuvedli výrobek, který je předmětem šetření, na trh jako výrobek nový nebo rozdílný.
(49)
Navíc jak dotčený výrobek, tak výrobek, který je předmětem šetření, jsou používány jako dráty pro nástřik kovů v automobilovém odvětví a koneční uživatelé obou výrobků jsou totožní.
(50)
Jedna strana namítla, že výrobek, který je předmětem šetření, má při použití k nástřiku kovů výrazně lepší vlastnosti. Tyto zlepšené vlastnosti mají vliv na výkon při pokovování převodových dílů díky tomu, že minimalizuje přerušení výroby v důsledku křehkého lomu drátu. Šetření však prokázalo, že tato strana neuvedla výrobek, který je předmětem šetření, na trh, ani neinformovala své zákazníky o údajných rozdílných technických vlastnostech nebo o zlepšeních, která výrobek, který je předmětem šetření, přinesl. Zákazníci navíc o tato zlepšení výslovně nežádali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné.
(51)
Jedna strana tvrdila, že jeden uživatel přešel k výrobku, který je předmětem šetření, z důvodu technických nedostatků dotčeného výrobku. Tato strana však nebyla na požádání schopna předložit odpovídající dokumentaci. V důsledku chybějících důkazů na její podporu nebyla tato námitka zohledněna.
(52)
Společnost GTV tvrdila, že slitina MoLa používaná pro pokovování nástřikem má lepší výsledky, pokud jde o mikrotvrdost povlaku. To zabraňuje opotřebení v důsledku přenosu materiálu z povrchu součástky třením o protikus. Tato strana předložila výsledky testu z nezávislé laboratoře, který prokázal, že použití slitiny MoLa může zlepšit mikrotvrdost. Kvůli metodě použité nezávislou laboratoří však nebyl výsledek zaručený, protože test byl proveden jen na jedné šarži drátu, zatímco tato strana tvrdila, že další analýza testu by měla zahrnovat velké množství šarží. Navíc nebylo analyzováno chemické složení vzorku, který byl testován, což znamená, že není zaručeno, že ve zkoumané šarži byl skutečně výrobek, který je předmětem šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné.
(53)
Kromě snahy vyhnout se uhrazení platného cla nevyšlo během šetření najevo žádné jiné opodstatnění nebo hospodářský důvod pro dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(54)
Byl proto učiněn závěr, že vzhledem k neexistenci jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení je příčinou změny obchodních toků mezi ČLR a Unií uložení platných opatření.
2.5 Maření vyrovnávacích účinků cla z hlediska cen nebo množství obdobného výrobku
(55)
K posouzení toho, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z hlediska množství i ceny mařil vyrovnávací účinky platných opatření, byly použity údaje poskytnuté jedním spolupracujícím výrobcem, jak je popsáno v 39. bodě odůvodnění.
(56)
Nárůst v dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR poté, co byla uložena prozatímní opatření, byl z hlediska množství výrazný. Úroveň dovozu z ČLR do Unie během období, o němž se podává zpráva, odpovídá úrovni dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR do Unie v roce 2008, tzn. před uložením opatření.
(57)
Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním nařízení a váženého průměru vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl učiněn závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou mařeny jak z hlediska množství, tak cen.
2.6 Důkazy dumpingu ve vztahu k dříve stanovené běžné hodnotě obdobného výrobku
(58)
Vývozní ceny výrobku, který je předmětem šetření, byly stanoveny na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(59)
Ukázalo se, že tyto vývozní ceny jsou nepatrně nižší než vývozní ceny dotčeného výrobku stanovené dříve během původního šetření. Dvě zúčastněné strany potvrdily, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, neexistuje téměř žádný cenový rozdíl.
(60)
Proto se v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení považovalo za vhodné porovnat běžnou hodnotu stanovenou dříve během původního šetření s vývozní cenou výrobku, který je předmětem šetření.
(61)
Jak bylo zmíněno ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím byly považovány USA. Je třeba připomenout, že jelikož výrobce ve srovnatelné zemi uskutečnil pouze minimální prodej na domácím trhu v USA, nepovažovalo se za vhodné použít údaje o domácím prodeji za účelem stanovení nebo početního určení běžné hodnoty. Běžná hodnota pro ČLR byla proto stanovena na základě cen při vývozu z USA do jiných třetích zemí, včetně Unie.
(62)
Jedna strana namítla, že běžná hodnota stanovená během původního šetření by měla být upravena, protože cena oxidu molybdenu, která je rozhodujícím faktorem pro stanovení ceny jak dotčeného výrobku, tak výrobku, který je předmětem šetření, během období tohoto šetření, o němž se podává zpráva, prudce klesla. Jak bylo zmíněno výše v 61. bodě odůvodnění, běžná hodnota byla během původního šetření stanovena na základě vývozních cen výrobce se sídlem v USA, a ne na základě nákladů. Proto se žádná úprava na základě nákladů nejeví v tomto případě jako vhodná. Jelikož cena hlavní suroviny výrazně klesla, je ještě zjevnější, že v tomto případě by měly být ke stanovení běžné hodnoty použity cenové prvky.
(63)
Úprava běžné hodnoty tak byla stanovena na základě vývoje cen dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že americký výrobce ukončil svoji činnost a žádné jiné údaje tak ze srovnatelné země nebyly k dispozici, byla úprava vypočítána na základě cen nahlášených společností Plansee během původního šetření a během období, o němž se podává zpráva. To mělo za následek snížení běžné hodnoty stanovené během původního šetření asi o 20 %.
(64)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním upravené vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a vážených průměrných vývozních cen stanovených v průběhu období tohoto šetření, o němž se podává zpráva, vyjádřený jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Unie před proclením.
(65)
Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.
3. ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ
(66)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR požádal v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od případných rozšířených opatření a předložil vyplněný dotazník.
(67)
Šetření však prokázalo, že tento výrobce obcházel platná opatření. Bylo proto rozhodnuto žádost zamítnout.
4. OPATŘENÍ
(68)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že konečné antidumpingové clo uložené na dovoz drátů z molybdenu pocházejících z ČLR bylo dovozem některých mírně upravených drátů z molybdenu pocházejících z ČLR obcházeno.
(69)
V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, rozšířena na dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(70)
Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že všechna rozšířená opatření budou proti evidovanému dovozu zavedena ode dne celní evidence, by mělo být antidumpingové clo vybíráno na veškerý dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, avšak nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030), který byl do Unie dovezen v rámci celní evidence uložené zahajovacím nařízením.
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(71)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně zjištění,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tímto se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030).
Článek 2
Clo bude vybíráno na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030) pocházejícího z Čínské lidové republiky, do Unie, evidovaný v souladu s článkem 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1236/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009
Článek 3
Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1236/2012.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2013.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 871/2013 DU CONSEIL
du 2 septembre 2013
portant extension du droit antidumping définitif institué par le règlement d’exécution (UE) no 511/2010 sur les importations de fils en molybdène contenant, en poids, au moins 99,95 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm, mais n’excède pas 4,0 mm, originaires de la République populaire de Chine, aux importations de fils en molybdène contenant, en poids, au moins 97 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm, mais n’excède pas 4,0 mm, originaires de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 13,
vu la proposition présentée par la Commission européenne après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Mesures en vigueur
(1)
En décembre 2009, la Commission européenne (ci-après dénommée «Commission») a, par le règlement (UE) no 1247/2009 (2) (ci-après dénommé «règlement antidumping provisoire»), institué un droit antidumping provisoire sur les importations de fils en molybdène contenant, en poids, au moins 99,95 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm, mais n’excède pas 4,0 mm, originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»).
(2)
En juin 2010, le Conseil a, par le règlement d’exécution (UE) no 511/2010 (3), institué un droit antidumping définitif de 64,3 % sur les mêmes importations. Ces mesures seront dénommées ci-après «mesures en vigueur» et l’enquête ayant conduit à l’institution des mesures en vigueur sera dénommée ci-après «enquête initiale».
(3)
En janvier 2012, à la suite d’une enquête anticontournement au titre de l’article 13 du règlement de base, le Conseil a, par le règlement d’exécution (UE) no 14/2012 (4), étendu les mesures en vigueur aux importations du produit concerné expédié depuis la Malaisie, qu’il ait ou non été déclaré originaire de ce pays.
1.2. Demande
(4)
En novembre 2012, la Commission a été saisie d’une demande en vertu de l’article 13, paragraphe 3, et de l’article 14, paragraphe 5, du règlement de base l’invitant à ouvrir une enquête sur un éventuel contournement des mesures antidumping instituées sur les importations de certains fils en molybdène originaires de la RPC par des importations de certains fils en molybdène légèrement modifiés contenant, en poids, 97 % ou plus mais moins de 99,95 % de molybdène, originaires de la RPC, et à soumettre ces importations à enregistrement.
(5)
La demande a été déposée par Plansee SE (ci-après dénommé «Plansee»), un producteur de l’Union fabriquant certains fils en molybdène qui a participé à l’enquête initiale.
(6)
La demande contenait des éléments de preuve suffisants à première vue attestant que les mesures antidumping instituées sur les importations de certains fils en molybdène originaires de la RPC sont contournées par des importations de certains fils en molybdène légèrement modifiés contenant, en poids, 97 % ou plus mais moins de 99,95 % de molybdène, originaires de la RPC.
1.3. Ouverture de l’enquête
(7)
Ayant conclu, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants à première vue pour justifier l’ouverture d’une enquête en vertu de l’article 13, paragraphe 3, et de l’article 14, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a, par le règlement (UE) no 1236/2012 (5) (ci-après dénommé «règlement d’ouverture»), ouvert une enquête sur un éventuel contournement des mesures antidumping instituées sur les importations de certains fils en molybdène originaires de la RPC et a aussi invité les autorités douanières à enregistrer, à partir du 21 décembre 2012, les importations dans l’Union de fils en molybdène contenant, en poids, 97 % ou plus mais moins de 99,95 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm mais n’excède pas 4,0 mm, et relevant actuellement du code NC ex 8102 96 00 (code TARIC 8102960030), originaires de la RPC.
1.4. Produit concerné et produit soumis à l’enquête
(8)
Le produit concerné est identique à celui qui a été défini dans le cadre de l’enquête initiale, à savoir les fils en molybdène, contenant, en poids, au moins 99,95 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm mais n’excède pas 4,0 mm («molybdène pur»), originaires de la RPC, relevant actuellement du code NC ex 8102 96 00.
(9)
Le produit soumis à l’enquête, à savoir le produit présumé faire l’objet d’un contournement, est identique à celui défini au considérant 7, contenant, en poids, 97 % ou plus mais moins de 99,95 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm mais n’excède pas 4,0 mm, originaire de la RPC.
1.5. Enquête et parties concernées par l’enquête
(10)
La Commission a officiellement informé les autorités de la RPC de l’ouverture de l’enquête et a envoyé des questionnaires aux producteurs-exportateurs en RPC et aux importateurs de l’Union notoirement concernés. Les parties intéressées ont eu la possibilité de se faire connaître, de communiquer leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans le règlement d’ouverture. Toutes les parties ont été informées du fait que l’absence de coopération pouvait conduire à l’application de l’article 18 du règlement de base et à l’établissement de conclusions sur la base des données disponibles.
(11)
Deux producteurs-exportateurs ont répondu au questionnaire de la Commission. L’une de ces entreprises, qui a également coopéré lors de l’enquête initiale, est réellement un producteur-exportateur du produit soumis à l’enquête. La seconde société n’a, quant à elle, déclaré aucune vente du produit soumis à l’enquête. Par conséquent, ses réponses n’ont pas été prises en considération.
(12)
Quatre importateurs ont répondu au questionnaire de la Commission. L’un d’eux n’a pas déclaré d’importations du produit soumis à l’enquête et s’est avéré être un utilisateur de fil en molybdène.
(13)
La Commission a procédé à des enquêtes dans les deux locaux du producteur-exportateur chinois ayant coopéré:
-
Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Xi’an, Shaanxi Province, République populaire de Chine (ci-après dénommé «JDC»);
-
Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, Zhoucun District, Zibo City, République populaire de Chine;
et dans les locaux de l’importateur de l’Union suivant:
-
GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Allemagne (ci-après dénommé «GTV»).
(14)
Les locaux des trois autres importateurs n’ont pas fait l’objet de visites, mais leurs réponses ont été dûment examinées au cours de l’enquête.
1.6. Période d’enquête et période de référence
(15)
La période d’enquête a été fixée du 1er janvier 2008 au 30 septembre 2012 (ci-après dénommée «période d’enquête») en vue d’examiner la modification alléguée de la configuration des échanges. La période de référence a couvert la période du 1er octobre 2011 au 30 septembre 2012 en vue d’examiner si les importations sont effectuées à des prix inférieurs au prix non préjudiciable établi dans le cadre de l’enquête ayant abouti aux mesures en vigueur et d’établir l’existence d’un dumping.
2. RÉSULTATS DE L’ENQUÊTE
2.1. Considérations générales
(16)
Conformément à l’article 13, paragraphe 1, du règlement de base, l’évaluation de l’existence d’éventuelles pratiques de contournement a été effectuée en examinant successivement:
1)
s’il y a eu une modification de la configuration des échanges entre la RPC et l’Union;
2)
si cette modification découlait de pratiques, d’opérations ou d’ouvraisons pour lesquelles il n’existait pas de motivation suffisante ou de justification économique autre que l’imposition du droit;
3)
si des éléments de preuve attestaient qu’il y avait préjudice ou que les effets correctifs du droit étaient compromis en termes de prix et/ou de quantité du produit soumis à l’enquête; et
4)
s’il y avait des éléments de preuve, si nécessaire fondés sur les dispositions de l’article 2 du règlement de base, de l’existence d’un dumping en liaison avec les valeurs normales précédemment établies pour le produit similaire.
2.2. Légère modification et caractéristiques essentielles
(17)
L’enquête a montré que le produit soumis à l’enquête est un fil constitué de molybdène (entre 99,6 % et 99,7 %) et généralement de lanthane («La») (entre 0,25 % et 0,35 %). Cet alliage contient également d’autres éléments chimiques et est connu sous le nom de «molybdène dopé», «Mo-La» ou «ML». Actuellement, le produit concerné et le produit soumis à l’enquête relèvent tous deux du code NC 8102 96 00. Comme expliqué ci-après, aucune différence n’a été relevée entre le processus de fabrication du produit soumis à l’enquête et celui du produit concerné, mis à part l’adjonction d’un faible pourcentage de lanthane au molybdène pur à l’étape du mélange. En outre, le producteur-exportateur ayant coopéré a confirmé que le coût de production du produit soumis à l’enquête et le coût du produit concerné étaient similaires. Il en découle que le producteur-exportateur ne tire de la fabrication du produit soumis à l’enquête aucun avantage économique, sinon de se soustraire aux mesures en vigueur. En outre, il a été établi que les utilisateurs du produit concerné ont commencé à utiliser le produit soumis à l’enquête après l’institution des mesures provisoires, ce qui indique que les utilisateurs ne font pas de différence entre le produit concerné et le produit soumis à l’enquête.
(18)
Comme mentionné au considérant 15 du règlement antidumping provisoire, le produit concerné est principalement utilisé pour le revêtement d’éléments d’automobiles (par exemple, les boîtes de vitesses), d’éléments d’aéronefs ou de contacts électriques. Les diamètres de 2,31 mm et de 3,17 mm du produit concerné, utilisés pour la pulvérisation à la flamme ou à l’arc, sont les plus vendus.
(19)
Trois parties ont fait valoir que le produit soumis à l’enquête et le produit concerné n’ont pas les mêmes caractéristiques essentielles. À la demande de deux d’entre elles, une audition avec GTV, JDC et Plansee, présidée par le conseiller-auditeur, a eu lieu en avril 2013. Comme expliqué en détail ci-après, lors de l’audition, l’accent a été mis essentiellement sur les différences techniques alléguées entre le produit concerné et le produit soumis l’enquête, ainsi que sur la justification économique de l’importation de ce dernier sur le marché de l’Union.
(20)
GTV et JDC ont soutenu, lors de l’audition et par écrit, que le produit soumis à l’enquête possédait des caractéristiques physiques essentielles qui diffèrent sensiblement de celles du produit concerné. Plus particulièrement, ils ont fait valoir que la ductilité, à savoir la capacité du matériau à être étiré longitudinalement sans se rompre sous l’action d’une force de traction, les caractéristiques d’allongement et les propriétés de revêtement du produit soumis à l’enquête étaient nettement meilleures que celles du produit concerné.
(21)
À l’appui de cette affirmation, les deux parties ont présenté un certain nombre d’articles et d’études visant à démontrer que l’alliage du molybdène et du lanthane donne un produit qui est plus résistant à la rupture fragile et qui a de meilleures caractéristiques d’allongement que le produit concerné. Ces parties ont également avancé que les informations publiées sur le site internet de Plansee apportent la preuve que les propriétés du produit soumis à l’enquête sont meilleures que celle du produit concerné.
(22)
Afin d’évaluer si le produit soumis à l’enquête et le produit concerné présentent des caractéristiques essentielles différentes, Plansee a proposé de confier à un institut indépendant la mission de comparer les caractéristiques du produit concerné et celles du produit soumis à l’enquête.
(23)
Après l’audition, la demande susmentionnée a été évaluée sur la base des éléments de preuve recueillis au cours de l’enquête, notamment les bons de commande envoyés par les importateurs au producteur-exportateur, les explications fournies par le producteur-exportateur sur son processus de fabrication, la composition chimique ainsi que les caractéristiques d’allongement et de résistance à la traction mentionnées sur les certificats de qualité, les factures commerciales établies par le producteur-exportateur et le fait qu’aucune information commerciale concernant les caractéristiques améliorées du produit soumis à l’enquête par rapport au produit concerné n’a été transmise aux clients. Tous ces éléments ont confirmé que des propriétés améliorées n’avaient pas été demandées par les clients et n’avaient pas non plus été fournies par le producteur du produit soumis à l’enquête. Par conséquent, il a été conclu que l’avis d’un expert n’était pas nécessaire. Cette demande a dès lors été rejetée.
(24)
À cet égard, l’enquête a confirmé que les qualités améliorées visées au considérant 20 dépendaient de la teneur en lanthane et de l’utilisation d’un processus de production optimisé. Toutefois, le producteur-exportateur ayant coopéré n’a pas été en mesure de prouver qu’il a mis en place le processus de production optimisé pour le produit soumis à l’enquête exporté vers l’Union pendant la période d’enquête. L’argument a dès lors été rejeté comme non fondé.
(25)
Une partie a fait valoir que le produit soumis à l’enquête présentait des propriétés de revêtement améliorées. Cependant, la partie en question n’a pas fourni d’éléments de preuve suffisants à l’appui de cette affirmation. L’argument a dès lors été rejeté comme non fondé.
(26)
Deux parties ont fait valoir que le produit soumis à l’enquête était plus résistant à la rupture. C’est-à-dire que le fil ne se rompt jamais lorsqu’il est déroulé à l’intérieur d’un pulvérisateur. Ces parties ont été invitées à fournir des pièces justificatives, ce qu’elles n’ont toutefois pas fait. En l’absence d’éléments de preuve, cet argument a été rejeté.
(27)
À la lumière de ce qui précède, il a été conclu que les propriétés du produit soumis à l’enquête ne différaient pas de celles du produit concerné.
(28)
En outre, les éléments de preuve recueillis lors des visites de vérification indiquent que les utilisateurs/importateurs, au moment de passer leur commande, n’ont pas spécifiquement demandé à obtenir le produit présumé présenter les caractéristiques physiques améliorées décrites au considérant 20. Aucun d’eux n’a requis de teneur spécifique en lanthane, mais tous ont exigé une teneur en molybdène pur d’au moins 99 %. Seul un client a demandé des caractéristiques physiques spécifiques pour ce qui est de l’allongement et de la résistance à la traction. Dans ce cas précis, le producteur-exportateur a testé ces paramètres et a délivré des certificats de qualité à ce client. Étant donné que ces certificats ont également été délivrés pour le produit concerné, les paramètres des deux produits ont pu être comparés. La comparaison a montré que les exigences relatives à l’allongement et à la résistance à la traction étaient identiques pour les deux produits.
(29)
En outre, l’enquête a révélé que le producteur-exportateur n’avait pas informé le marché ou ses clients des supposés avantages du produit soumis à l’enquête par rapport au produit concerné et n’avait pas commercialisé les fils en Mo-La légèrement modifiés en tant que produit nouveau ou différent.
(30)
Sur la base d’un brevet déposé par Plansee en janvier 1996, une partie a fait valoir que le produit concerné et le produit soumis à l’enquête étaient des produits différents. Il est ressorti de l’examen de cette affirmation que le brevet ne concernait pas le produit soumis à l’enquête, mais l’utilisation d’un alliage de molybdène en tant que conducteur d’entrée pour lampes, tubes électroniques et composants similaires. De plus, les diamètres de ce type de produit sont inférieurs aux diamètres définis pour le produit soumis à l’enquête. De plus, comme indiqué au considérant 24, les qualités supposément améliorées du Mo-La par rapport au produit concerné dépendent du recours à un processus de production optimisé. L’affirmation est donc rejetée.
(31)
Par conséquent, il convient de conclure que, du point de vue du consommateur, le produit concerné et le produit soumis à l’enquête sont très similaires.
(32)
Une partie a fait valoir que les offres commerciales publiées sur le site internet de Plansee indiquaient que la société a proposé le produit soumis à l’enquête non seulement dans le domaine de la pulvérisation à chaud mais aussi dans plusieurs autres domaines (p.ex. éléments de lampes, industries de découpe au fil). Toutefois, la société Plansee a observé que les informations commerciales publiées sur son site internet indiquaient les diamètres qu’elle était en mesure de fournir. En outre, l’enquête a révélé que les ventes de Plansee dans les autres domaines étaient très limitées (c’est-à-dire inférieures à 2 % en quantité par rapport aux ventes du produit concerné) et qu’un processus de production optimisé avait été utilisé. En conséquence, cet argument a été rejeté.
(33)
Une partie a fait remarquer que Plansee fabriquait déjà le produit soumis à l’enquête lorsqu’elle a déposé la plainte à l’origine de l’ouverture de l’enquête initiale et que puisque, selon Plansee, le produit soumis à l’enquête présente les mêmes caractéristiques essentielles que le produit concerné, il aurait fallu l’inclure dans la portée de l’enquête initiale. Toutefois, comme expliqué au considérant 32, l’enquête a établi que ce fil en Mo-La particulier était différent du produit soumis à l’enquête. Le produit a un diamètre généralement inférieur à 1 mm et il est principalement utilisé dans le secteur de l’éclairage. En outre, comme indiqué dans le tableau 1 ci-dessous, le produit soumis à l’enquête n’a commencé à être importé qu’après l’institution des mesures provisoires sur le produit concerné. Par conséquent, en l’absence de toute importation du produit soumis à l’enquête pendant la période d’enquête initiale, rien ne justifiait d’inclure ce produit dans la définition du produit. La remarque est donc rejetée comme infondée.
(34)
Une partie a affirmé que l’extension de la gamme des fils d’une teneur en molybdène de 99,95 % à une teneur de 97 % couvrirait tous les types d’alliages de molybdène et que, en conséquence, ces produits ne seraient pas disponibles sur le marché de l’Union (c’est-à-dire, par exemple, sur le marché du fil pour réétirage). Premièrement, cette partie n’a produit aucune preuve à l’appui de cette déclaration. Deuxièmement, l’enquête a révélé qu’un seul producteur-exportateur avait exporté du Mo-La vers l’Union pendant la période d’enquête et qu’aucun autre alliage qui relèverait de la définition du produit soumis à l’enquête n’avait été exporté. Troisièmement, l’enquête a montré que le marché du fil pour réétirage et les ventes d’alliages de molybdène étaient très limités dans l’Union. Enfin, l’extension des mesures n’empêchera pas les importations du produit soumis à l’enquête. L’argument a dès lors été rejeté.
(35)
Quant à la question de savoir si la modification mentionnée au considérant 19 a modifié ou non les caractéristiques essentielles du produit concerné, les informations fournies par les parties ayant coopéré, examinées aux considérants 24 à 34, ont révélé que le produit soumis à l’enquête et le produit concerné avaient les mêmes caractéristiques physiques essentielles et les mêmes usages.
(36)
En conséquence, il a été constaté qu’il n’existait pas de différences pertinentes entre les caractéristiques physiques du produit soumis à l’enquête et celles du produit concerné. Il a dès lors été conclu que le produit soumis à l’enquête était considéré comme un produit similaire au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
(37)
Il y a donc lieu de conclure que le produit soumis à l’enquête n’est que légèrement modifié par rapport au produit concerné et que son importation n’a d’autre justification économique que de contourner les droits antidumping en vigueur.
2.3. Modification de la configuration des échanges
2.3.1. Importations de fils en molybdène dans l’Union
(38)
Il n’a pas été possible d’extraire des informations sur les importations dans l’Union directement à partir des données d’Eurostat, étant donné que le code NC sous lequel le produit soumis à l’enquête est déclaré couvre également d’autres produits. Par conséquent, en l’absence de statistiques d’importation spécifiques sur le produit soumis à l’enquête, les données d’Eurostat ont été ajustées selon la méthode suggérée dans la demande. En conséquence, le volume des importations dans l’Union du produit soumis à l’enquête a été établi sur la base d’une estimation de la consommation de fils en molybdène dans l’Union, ajustée en fonction de la production totale du produit concerné dans l’Union. Il est apparu que cette méthode était fiable pour obtenir des données relatives au produit soumis à l’enquête.
(39)
Comme mentionné au considérant 11, un seul producteur-exportateur de la RPC a coopéré à l’enquête. Toutefois, sur la base de la comparaison des informations fournies par ce producteur-exportateur avec les données d’Eurostat ajustées mentionnées au considérant précédent, il a été établi que cette société représentait la majorité des importations totales dans l’Union du produit soumis à l’enquête au cours de la période d’enquête et elle a donc été jugée représentative des importations totales de fils en molybdène dans l’Union.
(40)
Comme le montre le tableau ci-dessous, les importations dans l’Union du produit concerné ont complètement cessé après l’institution des mesures définitives en juin 2010 et ont immédiatement été remplacées par les importations du produit soumis à l’enquête.
Tableau 1
Évolution des importations du produit concerné et du produit soumis à l’enquête originaires de la RPC
Importations dans l’Union
2008
2009
1.1.2010 (7) - 16.6.2010
17.6.2010 (8) - 31.12.2010
2010
2011
PR (9)
Importations totales - (tonnes indexées) (6)
100
31
10
17
27
128
99
Importations totales (%)
100
100
100
100
100
100
100
Produit concerné (%)
100
100
20
0
7
0
0
Produit soumis à l’enquête (%)
0
0
80
100
93
100
100
Source:
Informations fournies par JDC.
(41)
L’enquête a confirmé que les parties qui ont acheté le produit soumis à l’enquête après l’institution du droit provisoire achetaient auparavant le produit concerné. Ces parties ont acheté 99,8 % de la quantité totale du produit soumis à l’enquête au cours de la période de référence.
(42)
Deux parties intéressées ont fait valoir que, dès 2007, elles ont entamé un projet de développement du produit soumis à l’enquête en RPC et que, par conséquent, les exportations de ce produit n’étaient pas liées à l’institution des mesures sur le produit concerné. Toutefois, l’enquête n’a pas confirmé l’existence d’un tel projet. Les seuls éléments fournis étaient les suivants: un courrier électronique, le compte rendu d’une conférence téléphonique et l’exportation d’un échantillon du produit soumis à l’enquête en vue d’une analyse. En outre, ce projet n’a pas entraîné de ventes du produit soumis à l’enquête dans l’Union avant l’institution des mesures provisoires sur le produit concerné en octobre 2010. Toutefois, le fait qu’un projet ait pu être entamé en 2007 ne change rien à la conclusion selon laquelle le produit concerné et le produit soumis à l’enquête sont similaires. La conclusion, établie lors de l’enquête, selon laquelle il n’y avait pas de justification économique à l’exportation du produit soumis l’enquête, sinon l’institution de mesures sur le produit concerné, reste aussi valable.
(43)
L’enquête a également montré qu’aucune vente du produit soumis à l’enquête n’a été effectuée dans des pays tiers et que seules des quantités réduites ont été vendues sur le marché chinois au cours de la période d’enquête, comme le montre le tableau 2 ci-dessous.
Tableau 2
Produit soumis à l’enquête
2008
2009
1.1.2010-16.6.2010
17.6.2010-31.12.2010
2010
2011
1.10.2011-30.9.2012
Chiffre d’affaires total (indexé) (10)
100
96
863
1 529
2 392
11 168
8 123
Chiffre d’affaires total (%)
100
100
100
100
100
100
100
Ventes intérieures (RPC) (%)
100
100
5
4
4,2
0,4
2
Ventes dans l’Union (%)
0
0
95
96
95,8
99,6
98
Ventes dans des pays tiers (%)
0
0
0
0
0
0
0
Source:
Informations fournies par JDC.
(44)
Au vu de ce qui précède, l’argument est rejeté.
2.3.2. Conclusion sur la modification de la configuration des échanges
(45)
L’augmentation globale des exportations du produit concerné de la RPC vers l’Union après l’institution des mesures provisoires et définitives ainsi que la diminution parallèle des importations du produit concerné ont constitué une modification de la configuration des échanges entre la RPC et l’Union.
2.4. Nature de la pratique de contournement et absence de motivation suffisante ou de justification économique
(46)
Conformément à l’article 13, paragraphe 1, du règlement de base, la modification de la configuration des échanges doit découler de pratiques, d’opérations ou d’ouvraisons pour lesquelles il n’existe pas de motivation suffisante ou de justification économique autre que l’imposition du droit.
(47)
Comme indiqué au considérant 45, il a été conclu que la configuration des échanges a été modifiée.
(48)
Comme mentionné aux considérants 28 et 29, il a été conclu que ni le producteur-exportateur ni les importateurs n’ont informé le marché ou leurs clients des avantages allégués du produit soumis à l’enquête par rapport au produit concerné et n’ont commercialisé le produit soumis à l’enquête en tant que produit nouveau ou différent.
(49)
En outre, tant le produit concerné que le produit soumis à l’enquête sont principalement utilisés comme fils de pulvérisation dans l’industrie automobile et ont les mêmes utilisateurs finals.
(50)
Une partie a fait valoir que le produit soumis à l’enquête, lorsqu’il est utilisé comme fil de pulvérisation, permettait d’importantes améliorations. Celles-ci ont une incidence sur la productivité des éléments des appareils de revêtement, car elles réduisent les interruptions de la production causées par une rupture fragile du fil. Toutefois, l’enquête a confirmé que cette partie n’a ni commercialisé le produit soumis à l’enquête ni informé ses clients des caractéristiques techniques supposément différentes de ce produit ou des améliorations qu’il apporte. En outre, les clients n’ont pas spécifiquement demandé de telles améliorations. L’argument a dès lors été rejeté comme infondé.
(51)
Une partie a fait valoir qu’un utilisateur a commencé à acheter le produit soumis à l’enquête en raison des défaillances techniques du produit concerné. Cette partie a été invitée à fournir des pièces justificatives, ce qu’elle a toutefois omis de faire. En l’absence d’éléments de preuve, cet argument a été rejeté.
(52)
GTV a affirmé que le Mo-La utilisé pour le revêtement par pulvérisation fournit de meilleurs résultats du point de vue de la microdureté du revêtement. Cela permet d’éviter l’usure par transfert de matériau lorsque les surfaces de deux éléments se frottent l’une contre l’autre. Cette partie a soumis des résultats d’essais, effectués par un laboratoire indépendant, montrant que l’utilisation du Mo-La permet d’améliorer la microdureté. Toutefois, la méthodologie utilisée par le laboratoire indépendant ne permettait pas de garantir les résultats, car les essais ont été réalisés sur un seul lot de fil, alors que cette partie a déclaré qu’une analyse plus approfondie des essais devait couvrir une multitude de lots. De plus, la composition chimique de l’échantillon testé n’a pas été analysée, ce qui signifie qu’il n’est pas certain que le lot analysé ait effectivement été constitué du produit soumis à l’enquête. L’argument a dès lors été rejeté comme infondé.
(53)
L’enquête n’a révélé aucune motivation ou justification économique pour les importations du produit soumis à l’enquête, sinon le contournement du paiement du droit en vigueur.
(54)
Il est dès lors conclu qu’en l’absence de toute autre motivation suffisante ou justification économique au sens de la deuxième phrase de l’article 13, paragraphe 1, du règlement de base, la modification de la configuration des échanges entre la RPC et l’Union était due à l’institution des mesures en vigueur.
2.5. Neutralisation des effets correctifs du droit en termes de prix et/ou de quantités de produit similaire
(55)
Pour évaluer si les importations du produit soumis à l’enquête, en termes de quantités et de prix, ont neutralisé les effets correctifs des mesures en vigueur, des données communiquées par un producteur-exportateur ayant coopéré, mentionné au considérant 39, ont été utilisées.
(56)
Depuis l’institution des mesures provisoires, l’augmentation des importations du produit soumis à l’enquête en provenance de la RPC a été importante en termes de quantités. Le niveau des importations dans l’Union en provenance de la RPC au cours de la période de référence correspond à celui des importations du produit concerné en 2008, avant l’institution des mesures.
(57)
La comparaison du niveau d’élimination du préjudice tel qu’établi dans le règlement initial et de la moyenne pondérée du prix à l’exportation a fait apparaître une importante sous-cotation des prix indicatifs. Il a par conséquent été conclu que les effets correctifs des mesures en vigueur étaient compromis tant en ce qui concerne les quantités que les prix.
2.6. Preuve du dumping par rapport à la valeur normale précédemment établie pour le produit similaire
(58)
Les prix à l’exportation du produit soumis à l’enquête ont été établis sur la base des informations vérifiées fournies par le producteur-exportateur ayant coopéré.
(59)
Ces prix à l’exportation se sont révélés légèrement inférieurs aux prix à l’exportation du produit concerné précédemment déterminés lors de l’enquête initiale. Deux parties intéressées ont confirmé qu’il n’y avait pratiquement aucune différence de prix entre le produit concerné et le produit soumis à l’enquête.
(60)
En conséquence, conformément à l’article 13, paragraphe 1, du règlement de base, il a été jugé opportun de comparer la valeur normale précédemment établie lors de l’enquête initiale et le prix à l’exportation du produit soumis à l’enquête.
(61)
Comme mentionné aux considérants 24 et 25 du règlement provisoire, les États-Unis ont été considérés comme un pays analogue à économie de marché approprié. Il est rappelé que, puisque le producteur du pays analogue ne réalisait que des ventes marginales sur le marché intérieur américain, il a été jugé déraisonnable d’utiliser les données relatives aux ventes sur le marché américain aux fins de la détermination ou de la construction de la valeur normale. En conséquence, la valeur normale pour la RPC a été établie sur la base des prix à l’exportation des États-Unis vers d’autres pays tiers, y compris l’Union.
(62)
Une partie a fait valoir qu’il conviendrait d’ajuster la valeur normale établie lors de l’enquête initiale, car le prix de l’oxyde de molybdène, qui constitue un facteur décisif dans l’établissement des prix du produit concerné et du produit soumis à l’enquête, a fortement chuté au cours de la période de référence de cette enquête. Comme indiqué au considérant 61, lors de l’enquête initiale, la valeur normale a été établie sur la base des prix à l’exportation pratiqués par un producteur situé aux États-Unis et non sur la base de ses coûts. Par conséquent, tout ajustement fondé sur les coûts ne semble pas approprié en l’espèce. En raison de la chute du prix de la principale matière première, il est encore plus évident qu’il y a lieu d’utiliser les éléments de prix pour établir la valeur normale en l’espèce.
(63)
L’ajustement de la valeur normale a donc été effectué sur la base de l’évolution des prix du produit concerné. Étant donné que le producteur américain a cessé ses activités et qu’aucune information n’a pu être obtenue de la part du pays analogue, l’ajustement a été calculé sur la base des prix communiqués par Plansee lors de l’enquête initiale et au cours de la période de référence. Il en a résulté un ajustement à la baisse d’environ 20 % de la valeur normale déterminée lors de l’enquête initiale.
(64)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, le dumping a été calculé en comparant la valeur normale moyenne pondérée ajustée établie lors de l’enquête initiale et la moyenne pondérée des prix à l’exportation constatés durant la période de référence de cette enquête, exprimée en pourcentage du prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement.
(65)
La comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée ajustée et la moyenne pondérée des prix à l’exportation a montré l’existence d’un dumping.
3. DEMANDES D’EXEMPTION
(66)
Un producteur-exportateur chinois a demandé une exemption des éventuelles mesures étendues, conformément à l’article 13, paragraphe 4, du règlement de base et a répondu au questionnaire.
(67)
L’enquête a toutefois confirmé que ce producteur a contourné les mesures en vigueur. Il a donc été décidé de rejeter sa demande.
4. MESURES
(68)
Compte tenu de ce qui précède, il a été conclu que le droit antidumping définitif institué sur les importations de fils en molybdène originaires de la RPC a été contourné par des importations de certains fils en molybdène légèrement modifiés originaires de la RPC.
(69)
Conformément à l’article 13, paragraphe 1, première phrase, du règlement de base, il y a lieu d’étendre les mesures antidumping applicables aux importations du produit concerné originaires de la RPC aux importations du produit soumis à l’enquête.
(70)
Conformément à l’article 13, paragraphe 3, et à l’article 14, paragraphe 5, du règlement de base, qui prévoient que les mesures étendues sont appliquées à l’encontre des importations enregistrées à partir de la date de leur enregistrement, il convient que le droit antidumping soit perçu sur toutes les importations dans l’Union de fils en molybdène, contenant, en poids, 97 % ou plus mais moins de 99,95 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm mais n’excède pas 4,0 mm et relevant actuellement du code NC ex 8102 96 00 (code TARIC 8102960030), qui, en application du règlement d’ouverture, ont été enregistrées à leur entrée dans l’Union.
5. INFORMATION DES PARTIES
(71)
Toutes les parties intéressées ont été informées des faits et considérations essentiels ayant permis d’aboutir aux conclusions exposées ci-dessus et ont été invitées à formuler des observations. Les commentaires transmis oralement et par écrit par les parties ont été examinés. Aucun des arguments présentés n’a donné lieu à une modification des conclusions,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Le droit antidumping définitif institué par le règlement d’exécution (UE) no 511/2010 sur les importations de fils en molybdène contenant, en poids, au moins 99,95 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm, mais n’excède pas 4,0 mm, originaires de la République populaire de Chine, est étendu aux importations dans l’Union de fils en molybdène contenant, en poids, au moins 97 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm, mais n’excède pas 4,0 mm, originaires de la République populaire de Chine, relevant actuellement du code NC ex 8102 96 00 (code TARIC 8102960030).
Article 2
Le droit est perçu sur les importations dans l'Union de fils en molybdène, enregistrées conformément à l'article 2 du règlement d'exécution (UE) no 1236/2012 ainsi qu'à l'article 13, paragraphe 3, et à l'article 14, paragraphe 5, du règlement (CE) no 1225/2009, contenant, en poids 97 % ou plus mais moins de 99,95 % de molybdène, dont la plus grande dimension de la section transversale est supérieure à 1,35 mm, mais n’excède pas 4,0 mm, et relevant actuellement du code NC ex 8102 96 00 (code TARIC 8102960030), originaires de la République populaire de Chine.
Article 3
Les autorités douanières sont invitées à lever l’enregistrement des importations instauré conformément à l’article 2 du règlement (UE) no 1236/2012.
Article 4
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 2 septembre 2013.