PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 775/2014
ze dne 16. července 2014,
kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1236/2005 o obchodování s některým zbožím, které by mohlo být použito pro trest smrti, mučení nebo jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1236/2005 ze dne 27. června 2005 o obchodování s některým zbožím, které by mohlo být použito pro trest smrti, mučení nebo jiné kruté, nelidské či ponižující zacházení nebo trestání (1), a zejména s ohledem na čl. 12 odst. 2 uvedeného nařízení ve spojení s článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 37/2014 ze dne 15. ledna 2014, kterým se mění některá nařízení týkající se společné obchodní politiky, pokud jde o postupy přijímání určitých opatření (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1236/2005 zavádí zákaz vývozu zboží, které nemá jiné praktické využití než pro účely trestu smrti nebo pro účely mučení a jiného krutého, nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání, jakož i kontroly vývozu některého zboží, které by pro tyto účely mohlo být použito. Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, zejména dodržování a ochranu lidské důstojnosti, práva na život a zákaz mučení a nelidského či ponižujícího zacházení nebo trestání.
(2)
Po konzultaci se skupinou odborníků byly přezkoumány seznamy zboží, které je předmětem kontroly a zákazu.
(3)
Všeobecně se uznává, že běžná pouta na ruce mohou být použita jako omezovací prostředek při prosazování práva a že taková pouta mají donucovací orgány ve své běžné výbavě. Standardní minimální pravidla OSN pro zacházení s vězni zakazují používání řetězů nebo želízek k omezování pohybu a stanoví, že pouta na ruce a další omezovací prostředky se nesmí používat k trestání. Použití omezovacích prostředků, kromě řetězů a želízek, je dovoleno pouze pro některé zvláštní účely, zejména jako preventivní opatření proti útěku vězně při převozu, nebo aby se vězni zabránilo v poškozování sebe nebo jiných osob.
(4)
Použití pout na palce a prsty a obojků na krk se nepovažuje za přípustné při prosazování práva a také použití pout na nohy se obvykle nepovažuje za přípustné pro účely prosazování práva. Ozubená pouta na palce a prsty, palečnice, okovy a závaží na nohy způsobí kvůli své povaze silnou bolest nebo utrpení spíše, než jiná pouta na palce, prsty a nohy.
(5)
Je pravděpodobnější, že použití více mechanických omezovacích prostředků způsobí silnou bolest nebo utrpení, např. jestliže jsou pouta na zápěstí a kotnících spojena za zády. Takové způsoby omezování pohybu s sebou často nesou nebezpečí udušení, zvláště při použití obojku na krk.
(6)
Proto je nutné zakázat obchodování s pouty na palce a prsty, palečnicemi, okovy a závažím na nohy. S přihlédnutím k tomu, že jejich použití může být výjimečně odůvodněné, měl by se kontrolovat vývoz želízek a pout, jiných než jsou běžná pouta na ruce.
(7)
Tyto kontroly jsou rovněž vhodné při vývozu jednotlivých manžet nebo kroužků, jako jsou obojky na krk nebo kroužky okovů na nohy.
(8)
V definici běžných pout na ruce by měla být vymezena velikost jednotlivých manžet, což by mělo přinést více jasnosti ohledně škály pout, jejichž vývoz nepodléhá kontrole.
(9)
Použití mechanických omezovacích prostředků, jako jsou např. pouta určená k připoutání vězně k pevnému objektu ukotvenému k podlaze, zdi nebo stropu, není přijatelný způsob omezování pohybu. Proto je nutné obchodování s pouty určenými k takovému ukotvení zakázat.
(10)
Podobné kombinace mechanických omezovacích prostředků, vícebodová znehybňovací zařízení, způsobí silnou bolest či utrpení spíše než běžná pouta. Poutací křesla, poutací desky a poutací postele omezují pohyb vězně mnohem více než současné použití například pout na ruce a kotníkových manžet. Inherentní riziko mučení nebo nelidského zacházení se zvyšuje, pokud je tento způsob omezování pohybu uplatňován delší dobu. Proto je nutné obchodování s poutacími křesly, poutacími deskami a poutacími postelemi zakázat.
(11)
Křesla, desky a postele vybavené výlučně popruhy nebo pásy by měly být z tohoto zákazu vyjmuty, jelikož jejich použití může být za určitých okolností na krátkou dobu odůvodněné, například proto, aby se pacientům ve stavu rozrušení zabránilo v poškození samých sebe nebo jiných osob. Použití popruhů, pásů nebo jiných omezujících prostředků na pacienty však postrádá jakékoli léčebné nebo lékařské odůvodnění.
(12)
Klecová a síťová lůžka nejsou vhodným prostředkem pro omezování pohybu pacientů nebo vězňů. Proto je nutné obchodování s klecovými a síťovými lůžky zakázat.
(13)
Vězni jsou někdy nuceni nosit takzvanou kápi proti plivání, aby byli zaměstnanci a další osoby chráněni před pliváním. Kápě kryje ústa, ale často i nos a jako taková představuje určité riziko udušení. Je-li kombinována s dalšími omezujícími prostředky, jako jsou pouta, existuje též riziko poranění krku. Proto by měl být vývoz kápí proti plivání kontrolován.
(14)
Všeobecně se uznává, že obušky představují řádné vybavení donucovacích orgánů a štíty jsou běžným obranným prostředkem. Obchod s tzv. obušky s ostny je již zakázán, neboť je pravděpodobné, že způsobují silnou bolest nebo utrpení, spíše než obyčejné obušky. Ze stejného důvodu je nutné zakázat obchod s ostnatými štíty.
(15)
Tělesné trestání, jako je bičování, představuje mučení nebo jiný krutý, nelidský či ponižující trest. K trestání lidí bičováním byly určeny knuty a jiné biče s více řemínky nebo pásy, které nemají žádné zákonné použití. Biče s jedním řemínkem či páskem, obité hřebíky, ostny či podobnými prostředky, představují inherentní riziko, že způsobí silnou bolest nebo utrpení, a také nemají žádné zákonné použití. Obchodování s takovými biči je proto nutné zakázat. Biče s jedním hladkým řemínkem či páskem však mají jak zákonné, tak nezákonné použití, a obchod s nimi by proto neměl být zakázán.
(16)
Co se týče zbraní vydávajících elektrické šoky a zařízení podle bodu 2.1 přílohy II a bodu 2.1 přílohy III nařízení (ES) č. 1236/2005, je vhodné zrušit požadavek napětí převyšující naprázdno 10 000 V, aby se zabránilo tomu, že zákaz obchodování a vývozní kontroly budou obcházet zbraně a zařízení, které jsou schopné vydávat elektrický šok, ale mít o něco nižší napětí naprázdno.
(17)
Je rovněž nezbytné rozšířit rozsah kontrol vývozu a zahrnout do nich kromě přenosných zbraní, které jsou již kontrolovány, fixní nebo vestavitelné zbraně vydávající elektrický výboj s širokým dosahem a zasahující více fyzických osob. Tyto zbraně jsou často prezentovány jako takzvané neletální (nesmrtící) zbraně, ale znamenají přinejmenším stejné riziko způsobení silné bolesti nebo utrpení jako přenosné zbraně vydávající elektrický výboj.
(18)
Pokud jde přenosné zbraně nebo zařízení, které šíří paralyzující chemické látky, je vhodné rozšířit působnost kontroly vývozu tak, aby zahrnovala zbraně a zařízení šířící dráždivé chemické látky, které se kvalifikují jako „látky k potlačení nepokojů“.
(19)
Jelikož s fixními zařízeními pro rozptyl dráždivých chemických látek k použití uvnitř budovy se obchoduje, a jelikož vnitřní použití těchto látek představuje riziko způsobení silné bolesti nebo utrpení bez tradičního použití ve venkovních prostorách, měla by být taková zařízení kontrolována.
(20)
Kontrola vývozu by se rovněž měla aplikovat na fixní nebo vestavitelná zařízení pro rozptyl paralyzujících nebo dráždivých látek, které mají široký dosah, pokud takové zařízení dosud nepodléhá kontrole vývozu v souladu se společným postojem Rady 2008/944/SZBP (3). Tyto zbraně jsou často prezentovány jako takzvané neletální (nesmrtící) technologie, ale znamenají přinejmenším stejné riziko způsobení silné bolesti nebo utrpení jako přenosné zbraně a zařízení. Přestože voda není paralyzujícím či dráždivým chemickým činitelem, k rozptylu takových látek v kapalné formě mohou být použita vodní děla a jejich vývoz by měl být kontrolován.
(21)
Vývozní kontrola látky oleoresin capsicum (OC) a vanilylamidu kyseliny pelargonové (PAVA) by měla být doplněna o kontrolu vývozu některých směsí obsahujících tyto látky, které mohou být podávány jako paralyzující nebo dráždivé látky nebo se mohou používat k výrobě takových látek. Je vhodné vysvětlit, že případným odkazům na paralyzující či dráždivé chemické činitele je třeba rozumět tak, že obsahují látku oleoresin capsicum a příslušné směsi s obsahem této látky.
(22)
Číselný znak látky oleoresin capsicum v kombinované nomenklatuře by se měl nahradit jiným číselným znakem a do seznamů zboží uvedených v přílohách II a III nařízení (ES) č. 1236/2005 by se mělo doplnit několik číselných znaků.
(23)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společná pravidla pro vývoz výrobků,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1236/2005 se mění takto:
1)
Příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.
2)
Příloha III se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. července 2014.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) No 775/2014 DE LA COMMISSION
du 16 juillet 2014
modifiant le règlement (CE) no 1236/2005 du Conseil concernant le commerce de certains biens susceptibles d'être utilisés en vue d'infliger la peine capitale, la torture ou d'autres peines ou traitements cruels, inhumains ou dégradants
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1236/2005 du Conseil du 27 juin 2005 concernant le commerce de certains biens susceptibles d'être utilisés en vue d'infliger la peine capitale, la torture ou d'autres peines ou traitements cruels, inhumains ou dégradants (1), et notamment son article 12, paragraphe 2, lu conjointement avec l'article 3 du règlement (UE) no 37/2014 du Parlement européen et du Conseil du 15 janvier 2014 modifiant certains règlements relatifs à la politique commerciale commune en ce qui concerne les procédures d'adoption de certaines mesures (2),
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (CE) no 1236/2005 impose une interdiction des exportations de biens qui n'ont aucune autre utilisation pratique que celle d'infliger la peine capitale, la torture ou d'autres peines ou traitements cruels, inhumains ou dégradants, ainsi qu'un contrôle des exportations de certains biens susceptibles d'être utilisés à ces fins. Il respecte les droits fondamentaux et observe les principes reconnus par la Charte des droits fondamentaux de l'Union européenne, notamment le respect et la protection de la dignité humaine, le droit à la vie et l'interdiction de la torture et de tout traitement ou châtiment inhumain ou dégradant.
(2)
Les listes des biens soumis au contrôle et à l'interdiction ont été révisées en consultation avec un groupe d'experts.
(3)
Il est généralement admis que les menottes ordinaires peuvent être utilisées en tant que moyens de contrainte à des fins répressives et qu'elles font partie de l'équipement habituel des services répressifs. Les règles minimales des Nations unies pour le traitement des détenus interdisent l'utilisation de chaînes ou de fers en tant que moyens de contrainte et prévoient que les menottes et autres moyens de contrainte ne doivent jamais être appliqués en tant que sanctions. L'utilisation de moyens de contrainte autres que les chaînes et les fers n'est autorisée qu'à certaines fins spécifiques, notamment par mesure de précaution contre l'évasion d'un détenu pendant un transfèrement ou afin d'empêcher un détenu de porter préjudice à lui-même ou à autrui.
(4)
Les poucettes et autres menottes pour doigts et les entraves de cou ne sont pas autorisées à des fins répressives, alors que l'utilisation d'entraves pour jambes à des fins répressives n'est généralement pas autorisée. Les poucettes et autres menottes pour doigts dentelées, les vis de pouces et de doigts, les barres d'entrave et les entraves pour jambes lestées sont, en raison de leurs caractéristiques, plus susceptibles de causer une douleur ou des souffrances importantes que les autres poucettes et menottes pour doigts et que les autres entraves pour jambes.
(5)
L'utilisation d'une combinaison d'entraves mécaniques est plus susceptible de causer une douleur ou des souffrances importantes, par exemple si des menottes et des entraves pour chevilles sont reliées entre elles dans le dos. De telles techniques de contrainte impliquent souvent un risque d'asphyxie, en particulier en cas d'utilisation d'entraves de cou.
(6)
Il convient dès lors d'interdire le commerce des poucettes et des autres menottes pour doigts, des vis pour pouces et pour doigts, des barres d'entrave et des entraves pour jambes lestées. Étant donné que leur utilisation peut être justifiée à titre exceptionnel, les exportations des chaînes et manilles autres que les menottes ordinaires devraient être contrôlées.
(7)
Ces contrôles sont également appropriés pour les exportations de manilles ou d'anneaux individuels, tels que les entraves du cou ou les anneaux des entraves pour jambes.
(8)
La définition des menottes ordinaires devrait fournir davantage d'éclaircissements sur la gamme des menottes dont les exportations ne sont pas soumises à un contrôle, grâce à une définition de la taille des menottes individuelles.
(9)
L'utilisation de moyens de contrainte mécaniques tels que les menottes afin d'enchaîner un détenu à un élément fixe ancré au sol, au mur ou au plafond n'est pas une technique de contrainte acceptable. Il convient dès lors d'interdire le commerce des menottes conçues pour être ancrées de la sorte.
(10)
À l'instar des combinaisons de moyens de contrainte mécaniques, les dispositifs de contrainte multipoint sont plus susceptibles de causer une douleur et des souffrances importantes que les menottes ordinaires, par exemple. Les chaises de contrainte et les panneaux et lits à chaînes entravent bien davantage les mouvements du détenu que l'application simultanée, par exemple, de menottes et d'entraves pour chevilles. Le risque inhérent de torture ou de traitements inhumains s'accroît lorsque cette technique de contrainte est appliquée pendant des périodes plus longues. Il convient dès lors d'interdire le commerce des chaises de contrainte et des panneaux et lits à chaînes.
(11)
Les chaises, panneaux et lits équipés exclusivement de sangles ou de ceintures devraient être exemptés de cette interdiction, étant donné que, dans certaines circonstances, leur utilisation peut être justifiée pendant de brèves périodes, par exemple pour empêcher des patients dans une situation d'agitation de porter préjudice à eux-mêmes ou à autrui. Toutefois, l'application de sangles, de ceintures ou d'autres moyens de contrainte aux patients est dépourvue de toute justification thérapeutique ou médicale.
(12)
Les lits-cages et lits à filets ne sont pas un moyen approprié d'entraver des patients ou des détenus. Il convient dès lors d'en interdire le commerce.
(13)
En vue de protéger le personnel et d'autres personnes contre les crachats, on impose parfois aux détenus de porter des «cagoules anticrachats». Comme cette cagoule couvre la bouche et souvent aussi le nez, elle présente un risque inhérent d'asphyxie. Si elle est combinée avec des moyens de contrainte tels que des menottes, il existe également un risque de lésions du cou. Les exportations de cagoules anticrachats devraient donc être contrôlées.
(14)
Il est généralement admis que les bâtons ou matraques font partie de l'équipement habituel des services répressifs et que les boucliers constituent un équipement défensif habituel. Le commerce des matraques à pointes est déjà interdit car elles sont plus susceptibles de causer une douleur et des souffrances importantes que les matraques ordinaires. Dans le même ordre d'idées, il convient d'interdire le commerce des boucliers à pointes.
(15)
Les châtiments corporels tels que la flagellation sont constitutifs de torture ou d'autres peines cruelles, inhumaines ou dégradantes. Les knouts et autres fouets ayant plusieurs lanières ou longes ont été conçus pour la flagellation des êtres humains en tant que sanctions et n'ont pas d'usage légitime. Les fouets qui ont une seule lanière ou longe munie de pointes, de barbelures ou de dispositifs similaires présentent un risque inhérent de causer une douleur ou des souffrances importantes et n'ont pas non plus d'usage légitime. Il convient dès lors d'interdire le commerce de ces fouets. Toutefois, les fouets qui ont une seule lanière ou longe ordinaire ont des usages à la fois légitimes et non légitimes et leur commerce ne devrait, par conséquent, pas être interdit.
(16)
En ce qui concerne les armes et dispositifs à décharge électrique du point 2.1 de l'annexe II et du point 2.1 de l'annexe III du règlement (CE) no 1236/2005, il convient de supprimer l'exigence d'une décharge de 10 000 V en vue d'empêcher que l'interdiction du commerce et le contrôle des exportations soient contournés par des armes et dispositifs capables d'administrer une décharge électrique mais présentant une tension à vide légèrement inférieure.
(17)
Il est également essentiel d'élargir le champ d'application du contrôle des exportations de façon à inclure, outre les armes portatives qui sont déjà réglementées, les armes à décharge électrique fixes ou montables couvrant une grande superficie et ciblant de nombreuses personnes. Ces armes, quoique souvent présentées comme des «armes non létales», présentent à tout le moins le même risque de provoquer une douleur ou des souffrances importantes que les armes à décharge électrique portatives.
(18)
Pour ce qui est des armes ou dispositifs portatifs de projection d'agents chimiques incapacitants, il convient d'élargir le champ d'application du contrôle des exportations de façon à inclure les armes et dispositifs de projection d'agents chimiques irritants pouvant être considérés comme des agents antiémeutes.
(19)
Étant donné que des dispositifs fixes de projection d'agents chimiques irritants pour usage à l'intérieur de bâtiments sont mis sur le marché, et qu'un usage intérieur de tels agents présente un risque de causer une douleur ou des souffrances importantes que l'on ne retrouve pas en cas d'usage extérieur traditionnel, les exportations de tels équipements devraient être contrôlées.
(20)
Le contrôle des exportations devrait également être appliqué aux équipements fixes ou montables de projection d'agents incapacitants ou irritants qui couvrent une grande superficie, lorsque ces équipements ne sont pas encore soumis à un contrôle des exportations en application de la position commune 2008/944/PESC du Conseil (3). Ces équipements, quoique souvent présentés comme une «technologie non létale», présentent à tout le moins le même risque de provoquer une douleur ou des souffrances importantes que les armes et dispositifs portatifs. Bien que l'eau ne fasse pas partie des agents chimiques incapacitants ou irritants, des canons à eau peuvent être utilisés pour projeter ces agents sous forme liquide, et leurs exportations devraient être contrôlées.
(21)
Le contrôle des exportations concernant le capsicum oléorésine (OC) et le vanillylamide de l'acide pélargonique (PAVA) doit être complété par un contrôle des exportations de certains mélanges contenant ces agents, qui peuvent être administrés comme tels en tant qu'agents incapacitants ou irritants ou utilisés pour la fabrication de ces agents. Il est utile de préciser que, le cas échéant, les références à des agents chimiques incapacitants ou irritants doivent être interprétées comme incluant le capsicum oléorésine et les mélanges concernés qui en contiennent.
(22)
Le code de l'OC de la nomenclature combinée devrait être remplacé par un autre code, et un certain nombre de codes devraient être ajoutés aux listes de biens figurant aux annexes II et III du règlement (CE) no 1236/2005.
(23)
Les mesures prévues par le présent règlement sont conformes à l'avis du comité du régime commun applicable aux exportations de produits,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Le règlement (CE) no 1236/2005 est modifié comme suit:
1)
L'annexe II est remplacée par le texte figurant à l'annexe I du présent règlement.
2)
L'annexe III est remplacée par le texte figurant à l'annexe II du présent règlement.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 16 juillet 2014.