NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 833/2012
ze dne 17. září 2012,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 20. prosince 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu do Unie některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 9. listopadu 2011 Evropské sdružení pro kovy (European Association of Metals, Eurométaux) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých hliníkových fólií v rolích v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany Dotčené Řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v bodě 3 níže) v období od 1. října 2010 do 30. září 2011, které jsou požadovány v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Co se týče výrobců v Unii, Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě informací, které obdržela od spolupracujících výrobců v Unii před zahájením šetření. Tento vzorek sestával ze čtyř největších známých společností nebo skupin společností v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný. Třetí dovážející společnost poskytla písemné stanovisko, ale neodpověděla na dotazník.
(9)
Jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Aby se vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožnilo požádat o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti všem čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásily se dvě společnosti, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství: jedna společnost byla součástí vybraného vzorku, druhá nikoli. Žádosti o přiznání individuálního zacházení předložily společnosti zařazené do vzorku a společnost, která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale která nebyla součástí vzorku.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení (konkrétně čtyřem společnostem zařazeným do vzorku a všem ostatním společnostem), aby mohli požádat o individuální zjišťování. Dotazníky byly rovněž zaslány ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny, konkrétně čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii, uživatelům a sdružení spotřebitelů.
(12)
Odpovědi poskytli tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Na dotazník pro uživatele odpovědělo také šest maloobchodníků.
(13)
Komise neobdržela žádné žádosti o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Itálie;
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Německo;
-
ITS BV, Apeldoorn, Nizozemsko;
-
SPHERE Group, Paříž, Francie.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Šanghaj;
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo;
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo;
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Šanghaj.
Dovozce v Unii ve spojení s výrobcem
-
CeDo Limited, Telford, Spojené království.
Výrobce v Turecku (srovnatelná země)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
S cílem shromáždit informace týkající se nákladů na hlavní nepřímou surovinou pro výrobu hliníkových fólií, tj. surový hliník, se Komise obrátila na Šanghajskou burzu neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange, dále také jen „SHFE“), která je důležitou platformou pro obchodování s hliníkem v Číně. O informace o světových trzích a cenách byla požádána Londýnská burza kovů (London Metal Exchange, dále také jen „LME“), kde byla kromě toho uskutečněna informační návštěva. SHFE na žádost Komise poskytla písemné informace. Komise rovněž navrhla informační návštěvu na SHFE, která byla původně schválena. V pozdější fázi však SHFE došla k závěru, že by k návštěvě bylo třeba povolení od čínské vlády. Čínské orgány naopak popřely, že by takové povolení bylo nezbytné. Nakonec SHFE odvolala své původní schválení návštěvy a rozhodla se ji nepřijmout.
(16)
Informační návštěva se uskutečnila na Šanghajských trzích s kovy (Shanghai Metals Markets, dále také jen „SMM“), které jsou poskytovatelem a vydavatelem informací o cenách v Šanghaji.
3. Období šetření
(17)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený Výrobek
(18)
Dotčeným výrobkem je hliníková fólie o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzená, válcovaná, též reliéfní, ale dále již neupravená, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „hliníková fólie v rolích“ nebo „AHF“). Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10.
(19)
Dotčený výrobek se obvykle používá jako spotřební výrobek pro balení a jiná použití v domácnosti nebo stravování. Definice výrobku nebyla zpochybněna.
2. Obdobný Výrobek
(20)
Šetření ukázalo, že hliníkové fólie v rolích vyráběné v ČLR a z této země vyvážené, hliníkové fólie v rolích, které v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, a hliníkové fólie v rolích, které jsou vyráběny a prodávány v Turecku (srovnatelná země) spolupracujícím tureckým výrobcem, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr Vzorku Výrobců v Unii
(21)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(22)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestává ze čtyř největších (skupin) společností vybraných z více než 30 výrobců v Unii, o kterých bylo již před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje výrobců, jejich velikosti a geografické polohy v rámci Unie; navrhovaný vzorek představoval 44 % celkové odhadované výroby v Unii během období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Po vypršení termínu pro předložení připomínek jedna zúčastněná strana namítla, že by ve vzorku měl figurovat také výrobce ze Spojeného království. V této souvislosti je třeba poznamenat, že jeden výrobce ze Spojeného království již do vzorku byl zařazen (součást společnosti Sphere Group). Žádná jiná zúčastněná strana proti konečné podobě vzorku neměla námitek, a vzorek byl proto potvrzen.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(23)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(24)
Pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Výběr vzorku již proto nebyl považován za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(25)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění dumpingu.
(26)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 14 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 7 800 tun, což je přibližně 60 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek čtyř vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Jedna z vybraných společností následně ukončila spolupráci a další společnost oznámila Komisi, že informace, které jí poskytla ve formuláři pro výběr vzorku, byly chybné. Na základě těchto nových informací bylo rozhodnuto vyloučit tuto společnost ze vzorku společností. Komise vyzvala dvě další společnosti, aby se staly součástí vzorku. Proběhla konzultace se spolupracujícími vyvážejícími výrobci, zastoupením ČLR při EU a žadatelem ohledně konečného složení vzorku. Žádná zúčastněna strana proti tomuto výběru neměla výhrady. Následně jedna ze společností nově zařazených do vzorku rovněž ukončila spolupráci. Konečný vzorek tedy zahrnoval tři vyvážející výrobce v ČLR, což představovalo přibližně 30 % dovozu dotčeného výrobku do Unie v období šetření a 50 % objemu prodeje 14 vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(28)
O přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se přihlásily dvě společnosti: CeDo Shanghai Co. Ltd. (dále jen „CeDo Shanghai“) a Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (dále jen „Blue Diamond“). Pouze společnost CeDo Shanghai byla vybrána do výše zmíněného vzorku; druhá společnost vybrána nebyla. V návaznosti na rozsudek Soudního dvora ve věci C-249/10 P: Brosmann Footwear (HK) Ltd a další v. Rada Evropské unie však bylo rozhodnuto prošetřit všechny žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, které byly předloženy ve stanovené lhůtě, tj. také žádosti obou výše uvedených společností.
(29)
Žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství byly zkoumány prizmatem pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(30)
V prostorách těchto společností byla provedena šetření na místě týkající se žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(31)
Oběma společnostem bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství podle prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c), neboť existovaly důkazy, že cena hlavní základní suroviny, hliníku, byla zkreslena. Zkreslena byla také cena meziproduktu, hliníkových fólií ve velkých rolích, jak je popsáno níže. Tyto společnosti rovněž nesplnily další kritéria, jak je vysvětleno níže.
1.1.1. Celoodvětvové závěry ohledně kritéria 1 - obchodní rozhodnutí a náklady nejdůležitějších vstupů
(32)
Hliníkové fólie v malých rolích se vyrábí jednoduchým postupem, který spočívá v převíjení, stříhání a balení hliníkových fólií ve velkých rolích do menších rolí. Hlavní surovinou pro výrobu hliníkových fólií je surový hliník. Surový hliník činí asi 60-70% výrobních nákladů výrobku, jenž je předmětem tohoto šetření, a je tudíž rozhodující nákladovou položkou při jeho výrobě. To se odráží v celoodvětvové praxi určování nákupní a prodejní ceny hliníkové fólie na základě referenční ceny surového hliníku (hliníkového ingotu) navýšené o poplatky za výrobu/převod. Společnosti žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nakoupily hliníkové fólie ve velkých rolích na základě kupní smlouvy, ve které se stanovily ceny hliníkové fólie ve velkých rolích s odkazem na ceny surového hliníku zveřejněné na Šanghajských trzích s kovy, které jsou poskytovatelem informací o cenách různých kovů a určují tyto ceny na základě cen spotových obchodů v šanghajské oblasti. Ceny uváděné na Šanghajských trzích s kovy jsou pro ceny hliníku na domácím trhu vysoce reprezentativní. Tyto ceny se velmi důsledně řídí cenami na SHFE, na které se uskutečňuje většina transakcí v Číně.
(33)
Celosvětovou referencí pro cenu surového hliníku, který je komodita, je kotace na Londýnské burze kovů. Cena hliníku na domácím čínském trhu se výrazně liší od cen na Londýnské burze kovů. Jak ukazuje následující graf, cenový rozdíl mezi LME a SHFE se v období šetření pohyboval v rozmezí od + 500 až -90 USD/t. Během období šetření byla kotace na LME na základě průměrných měsíčních hodnot o více než 9 % vyšší než kotace na SHFE (čistá cena), přičemž rozdíl v polovině období činil až + 23 %. Je třeba rovněž zmínit, že během druhé části období šetření, kdy ceny na celém světě klesaly vzhledem k poklesu poptávky na trhu, bylo možné u cen na SHFE sledovat opačný trend (výsledkem toho byly ceny i o 3 % vyšší než ceny na Londýnské burze kovů), což dále ilustruje, že ceny na tomto trhu jsou zkreslené.
(34)
Tento zásadní rozdíl v cenách surového hliníku v porovnání se zbytkem světa, jak je vysvětleno výše, existuje pravděpodobně v důsledku kombinace řady státem ovlivňovaných faktorů a významného zasahování ze strany státu na domácím trhu, které se uskutečňuje pomocí celé řady nástrojů. Tento vliv státu měl za následek tvorbu a existenci poměrně izolovaného domácího trhu se surovým hliníkem v Číně, na který nepůsobí tržní síly.
(35)
Zaprvé, SHFE je kontrolována čínským státním regulačním orgánem (China Securities Regulatory Commission, dále jen „CSRC“). SHFE vykonává své funkce v souladu s nařízením o správě obchodování futures kontraktů (Futures Trading), s opatřeními pro správu takového obchodování a v souladu se svými stanovami. Řada z těchto státem uložených pravidel, kterými se řídí fungování burzy, přispívá k nízké volatilitě, zkreslení cen a vývoji cen na SHFE: denní cenové výkyvy jsou omezeny na 4 % nad nebo pod vypořádací cenou z předchozího obchodovacího dne, obchoduje se s nízkou frekvencí (do 15. dne každého měsíce), termínové smlouvy jsou omezeny na dobu až 12 měsíců, otevřené pozice (open interests) obchodníků jsou omezeny na určitou částku, cenová spekulace je zakázaná.
(36)
Přístup na burzu je ze zákona umožněn pouze čínským obchodníkům, kteří k obchodování na burze rovněž potřebují schválení od CSRC. Zástupci na trhu členů SHFE mohou provádět transakce pouze na žádost členů SHFE, nemohou přijímat pokyny od jiných organizací a nemohou obchodovat na vlastní účet. Fyzické dodávky se mohou uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Kromě toho skutečnost, že představují pouze platformu pro fyzické výměny (neprodávají se deriváty), zcela izoluje čínské trhy s hliníkem. V důsledku toho je arbitráž s Londýnskou burzou kovů nebo s jinými trhy prakticky nemožná a burza funguje izolovaně od světových trhů. Proto nelze stavět tyto trhy na stejnou úroveň.
(37)
Za druhé, stát zasahuje do mechanismu tvorby cen na SHFE, vzhledem k tomu, že je jak prodejcem surového hliníku, tak prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů nákupčím. Čínská vláda například zavedla stimulační balíček, jehož cílem bylo omezit dopady hospodářské krize na konci roku 2008; tento balíček zahrnoval program, který spočíval v pověření Státního úřadu pro rezervy nákupem hliníku od hliníkových hutí za účelem podpory jejich činnosti tím, že se uměle zvýší domácí poptávka, jelikož globální poptávku snížila celosvětová finanční a hospodářská krize. Tyto státem pořádané nákupy měly za následek významné zkreslení cen během prvního pololetí roku 2009. Zajímavé je zjištění, že na konci období šetření se ceny na čínském domácím trhu pohybovaly opačným směrem než ceny na světových trzích.
(38)
Čínský stát popsal svoji politiku zásahů v odvětví hliníku ve svém 12. pětiletém rozvojovém plánu pro hliník (2011-2015). V plánu se uvádí toto opatření: „úprava daňových úlev a slev na vývozní daně a dalších ekonomických nástrojů a přísná kontrola celkového objemu expanze a vývozu primárních výrobků“. V praxi to znamená, že na podporu odvětví hliníku je zaměřena kombinace specifických daňových režimů. Tyto nástroje omezují vývoz surového hliníku z ČLR a současně podporují dovoz a výrobu navazujících výrobků (jako dotčený výrobek) z hliníku pro domácí i vývozní trhy.
(39)
Tento plán navazuje na mnohaletou politiku popsanou v předchozích plánech. Tyto plány byly uskutečňovány v průběhu mnoha let a během období šetření byla prováděna řada níže popsaných prováděcích opatření. Jedná se o tyto programy:
1)
vývozní clo ve výši 17 % na surový hliník a hliníkový šrot (ve srovnání s 0% clem na hliníkové fólie v malých rolích);
2)
sleva na DPH ve výši 0 % na surový hliník (ve srovnání s 15% slevou na hliníkové fólie od června 2009);
3)
zrušení 5% cla na dovoz kovů.
(40)
Kombinaci těchto opatření používá stát k omezení vývozu surového hliníku, což na druhé straně vede k rostoucí domácí dodávce a ke snížení cen na domácím trhu.
(41)
Velká většina čínských hliníkových hutí je ve vlastnictví státu. Různé průmyslové plány, které zřetelně ovlivňují výrobní kapacitu a výrobu hliníku, v současnosti zejména 12. pětiletý plán (2011-2015) pro odvětví hliníku, podporují strategický rozvoj „hluboce zpracovaných výrobků z hliníku a odvětví výroby hliníku, aby se dále rozšířil průmyslový řetězec“.
(42)
Opatření přijatá čínským státem, jak jsou popsána výše, byla tedy považována za důkaz zásahů státu do rozhodování společností týkajícího se získávání surovin a jejich výrobních nákladů. Současný čínský systém spočívající ve vysokých vývozních clech a nulovém vracení DPH z vývozu surového hliníku, spolu s nulovou vývozní daní a částečným vrácením DPH na vývoz navazujících výrobků z hliníku, jako je dotčený výrobek, a zásahy státu při stanovování cen na SHFE, vedl v zásadě k situaci, kdy čínské ceny surového hliníku a ceny navazujících výrobků z hliníku (rovněž používaných jako surovina při výrobě dalších výrobků z hliníku) jsou výsledkem zásahu státu a nezávislé na kolísání cen na mezinárodních trzích. To má přímý dopad na rozhodování společností při pořizování navazujících hliníkových surovin. Ceny hliníku byly vždy narušeny (s výjimkou, jak již bylo uvedeno výše, velmi omezené doby, kdy byly zřejmě ve hře jiné narušující priority státu), což poskytovalo čínským výrobcům hliníkových fólií nespravedlivou výhodu.
(43)
Vzhledem k tomu, že surový hliník činí asi 60 % nákladů na výrobu hliníkových fólií v malých rolích, představuje tento rozdíl významné nepřiměřené nákladové zvýhodnění čínských výrobců, které je pro druh komodity, jako jsou hliníkové fólie v malých rolích, rozhodující.
(44)
Poté, co jí byla zjištění Komise zpřístupněna, společnost CeDo Shanghai je zpochybnila. Nejprve tvrdila, že některá zjištění Komise jsou chybná a nekonzistentní, což negativně ovlivňuje celková zjištění týkající se obchodního rozhodování společností v ČLR. Konkrétně uvedla, že přístup na SHFE není omezen pouze na čínské státní příslušníky, neboť je možné otevírat účty u zprostředkovatelů, kteří mají povolení k obchodování na SHFE. V obecnosti společnost nezpochybnila skutečnost, že existují kontrolované akce ze strany čínského státu, ale podle jejího názoru není cílem těchto akcí narušení cen a zajištění trvale nízké volatility na trhu, nýbrž prevence spekulací a možných chyb při provádění transakcí. Dále podnik tvrdil, že v období šetření byly variace a rozdíl cen na SHFE a LME spíše omezené, a v určitém období byly dokonce ceny v ČLR vyšší než jinde ve světě. Proto je cenové zvýhodnění čínských výrobců, které by bylo způsobeno snížením cen, minimální, pokud vůbec nějaké. Společnost dále vysvětluje, že zvrácení vývoje cen na konci období šetření bylo způsobeno skutečností, že čínské hospodářství na konci roku 2011 stále expandovalo, a nebylo tedy výsledkem narušení ze strany státu. Nakonec společnost tvrdila, že výše uvedené mechanismy nebo postupy nemají podstatný vliv na rozhodování společností, pokud jde o jejich náklady a cenové politiky.
(45)
Prohlášení společnosti nejsou v rozporu se zjištěním Komise, že obchodování na burze je vyhrazeno pouze čínským obchodníkům. Pokud jde o účel a cíl akcí prováděných státem, jsou prohlášení společnosti spekulativní a v tomto okamžiku nepodložená důkazy. Důvod zavedení těchto předpisů a omezení je irelevantní; směrodatný je jejich celkový dopad, který spočívá ve vytvoření izolovaného domácího trhu s hliníkem, na kterém se vývoj cen neřídí vývojem cen na světových trzích. V tomto ohledu se rovněž podotýká, že po poskytnutí informací čínské orgány k tomuto bodu nepředložily žádné připomínky. Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, narušení čínského trhu s hliníkem (cenový rozdíl v období šetření je -9 %) je dostatečně významné, aby vedlo k významnému nepřiměřenému nákladovému zvýhodnění čínských výrobců výrobku takového komoditního typu, jako je dotčený výrobek. Toto nákladové zvýhodnění nelze vysvětlit žádnou komparativní výhodou čínských výrobců hliníku. A konečně, všechny spolupracující společnosti nakupovaly suroviny na čínském domácím trhu na základě smluv, které jsou indexovány podle místních cen hliníku. Individuální rozhodnutí společností jsou tedy zřetelně ovlivněna akcemi státu, které narušují trh s hliníkem.
(46)
Společnost Blue Diamond vysvětlila, že ceny na SMM nejsou státem diktované ceny a že SMM se podobá LME, neboť v obou případech se jedná o veřejné zdroje informací. Komise nezjistila, že by ceny byly přímo stanovované státem, proto je tato připomínka irelevantní. Dále pak veřejná dostupnost cen automaticky nezajišťuje, že jsou tyto ceny výsledkem tržních sil.
1.1.2. Závěry pro konkrétní společnosti ohledně kritérií 2 až 5
(47)
Komise zjistila, že společnost CeDo Shanghai nesplnila kritérium 3, jelikož její splátky půjčky v cizí měně podléhaly schválení devizové správy, o které se lze domnívat, že má rušivý vliv na rozhodování společnosti o půjčkách, a tedy na její finanční situaci.
(48)
Společnost CeDo Shanghai zpochybnila zjištění Komise týkající se kritéria 3. Tvrdila, že registrace u devizové správy je celostátní praxí, která se vztahuje na všechny společnosti, které splácí půjčky ze zahraničí a jedná se pouze o řádnou správu věcí veřejných ze strany čínských finančních orgánů, které musí zajistit, aby nedocházelo k nekalým transakcím za účelem umožnění odtoku financí z Číny. Společnost dále tvrdila, že její výrobní náklady ani její celková finanční situace v žádném případě nezávisí na tomto schválení. Společnost CeDo Shanghai proto tvrdila, že definice kritéria 3 ze strany Komise je v tomto ohledu chybná.
(49)
Rozhodnutí o financování jsou pro podniky bezpochyby jedna z nejdůležitějších rozhodnutí. Regulace ohledně vnějšího dluhu uváděná společností CeDo Shanghai jasně uplatňuje schvalovací postup u půjček, které nepochází z Číny. Rozhodování podniků o financování ze zahraničí tedy podléhá schválení ze strany státu, který tak narušuje finanční situaci společností. Tvrzení společnosti proto bylo zamítnuto.
(50)
Společnost Blue Diamond nesplnila kritérium 1 také z dalšího důvodu, neboť využívá rozšířeného osvobození od daně z příjmu. Dále nesplnila kritérium 2, neboť nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech. Dále tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritérium 3, jelikož využívá průmyslových objektů zdarma, což narušuje její náklady a finanční situaci.
(51)
Společnost zpochybnila některá z těchto zjištění. Tvrdila, že osvobození od daně nemá vliv na její vývozní ceny, které jsou předmětem antidumpingového šetření. Tvrdila rovněž, že ve svém účetnictví dodržovala čínská pravidla týkající se DPH a vysvětlila, že odlišnosti v záznamech o prodeji a v účetních záznamech byly výsledkem smluvních podmínek a nebyly běžnou praxí společnosti. Společnost dále potvrdila, že používá značného množství průmyslových prostor zdarma na základě dohody.
(52)
Připomínky týkající se dvojí fakturace byly v rozporu s vysvětlením a důkazy poskytnutými během šetření na místě. Nebyly poskytnuty žádné další důkazy o dvojí fakturaci a o tom, jakým způsobem byl postup společnosti pro odpisy v souladu s čínskými pravidly týkajícími se DPH, jak tvrdila tato společnost. Společnost kromě toho potvrdila závěry týkající se osvobození od daní a bezplatné využívání průmyslových prostor. V této souvislosti je třeba uvést, že kritéria používaná k posouzení žádostí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství se netýkají vždy striktně vývozní ceny, ale slouží k určení toho, zda u výrobce v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Vzhledem k tomu, že společnost nepožádala o individuální zjišťování a ani nebyla vybrána do vzorku, nebyly požadovány informace o jejích vývozních cenách.
(53)
Zacházení jako v tržním hospodářství se tudíž zamítá oběma společnostem.
1.2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond požádaly o individuální zaházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření ukázalo, že všechny společnosti zařazené do vzorku a společnost Blue Diamond splnily všechny podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(56)
Proto bylo všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a společnosti Blue Diamond přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná Země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k této volbě vyjádřili.
(59)
Nebyly obdrženy žádné podstatné připomínky k volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako navrhované srovnatelné země. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou srovnatelnou zemi výrobců obdobného výrobku.
(60)
Výrobci v USA však nebyli ochotni spolupracovat, přestože během šetření byli kontaktováni všichni známí výrobci v USA. Komise požádala o spolupráci výrobce v ostatních třetích zemích, které byly uvedeny v podnětu, jako je Mexiko a Jihoafrická republika, avšak ani v těchto zemích nedošlo k navázání spolupráce.
(61)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí. Dopisy a dotazníky byly proto rozeslány všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (Turecko, Indie, Jižní Korea).
(62)
Dva turečtí výrobci se přihlásili ke spolupráci. Dále jeden výrobce odpověděl na všechny otázky dotazníku a souhlasil s inspekcí ve svých prostorách.
(63)
Komise zveřejnila své posouzení týkající se vhodnosti Turecka jako srovnatelné země v nedůvěrné dokumentaci, která je zúčastněným stranám k dispozici k nahlédnutí. Žádná ze zúčastněných stran se k výběru Turecka jako srovnatelné země nevyjádřila.
(64)
Proto bylo předběžně rozhodnuto, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná Hodnota
(65)
Vzhledem k tomu, že žádná ze společností žádajících o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria pro toto přiznání, a další dvě společnosti, které byly vybrány do vzorku, o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nepožádaly, běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce byla stanovena, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění výše, na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty v Turecku pro obdobný výrobek. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo splatné v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce uvedeného ve 14. bodě odůvodnění výše.
(66)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej uskutečněný tureckým spolupracujícím výrobcem obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(67)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na tureckém trhu v období šetření.
(68)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(69)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(70)
Pokud spolupracující turecký výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(71)
U druhů výrobku, které nebyly prodávány spolupracujícím tureckým výrobcem na domácím trhu, ale byly prodávány na jiných trzích, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu téhož druhu výrobku prodávaného na jiných trzích byly přičteny jeho prodejní, správní a režijní náklady a zisk. V případě druhů výrobků, které nebyly tureckým spolupracujícím výrobcem prodávány vůbec, byla běžná hodnota početně zjištěna tak, že k nákladům na výrobu všech druhů výrobku byly přičteny jejich prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
(72)
Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanoveny na základě údajů, které turecký výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní Ceny
(73)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(74)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(75)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Úpravy byly provedeny u všech nákladů za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhli dva dovozci dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
5. Srovnání
(76)
Vzhledem k tomu, že čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného tureckou spolupracující společností.
(77)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a záruky a úpravy úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady. Hmotnost balení nebyla při srovnávání brána v úvahu.
(78)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u všech vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna nízká shoda. Jestliže nemohly být identifikovány žádné přímé shody, byly porovnávány podobné druhy a byly provedeny úpravy za účelem zohlednění rozdílů jako např. v typech balení. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová Rozpětí
(79)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(80)
Výpočet váženého průměru těchto tří dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(81)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (přibližně 60 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingových transakcí spolupracujících vývozců.
(82)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou následující:
Tabulka č. 1
Dumpingová rozpětí
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
CeDo Shanghai Co. Ltd.
Individuální zacházení
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
Individuální zacházení
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
Individuální zacházení
28,6 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
E. ÚJMA
1. Výroba v unii a výrobní odvětví unie
(83)
V Unii existuje 31 výrobců nebo skupin výrobců obdobného výrobku, z nichž většina je relativně malá. Dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žadatel Eurométaux jednal jménem sedmi výrobců, jejichž souhrnná výroba během období šetření činila přibližně 50 % celkové výroby v Unii některých hliníkových fólií v rolích. Je však třeba poznamenat, že se údaje poskytnuté žadatelem, jak bylo ověřeno z jiných zdrojů, vztahovaly na všechny známé společnosti, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Na tomto základě byla celková výroba obdobného výrobku v Unii v období šetření odhadnuta na 91 000 tun. Prostřednictvím žadatele byly shromážděny nebo zpřístupněny informace od všech známých společností, které vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na trhu Unie. Tyto informace budou při tomto šetření použity jako makroekonomické ukazatele.
2. Spotřeba v unii
(84)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje na trhu Unie uskutečněného výrobním odvětvím Unie a na základě dovozu na trh Unie. Tyto údaje byly předloženy žadatelem a byly zpřístupněny všem zúčastněným stranám. Údaje poskytnuté o výrobcích v Unii byl ověřeny na základě údajů, které Komise obdržela během šetření pozic a výběru vzorků. Údaje o dovozu dotčeného výrobku jak pro dotčenou zemi, tak pro třetí země byly ověřeny na základě údajů z databáze COMEXT (Eurostat). Žadatel poukázal na to, že jeho údaje o prodeji na trhu Unie obsahovaly určité objemy vyrobené v ČLR, které již byly zahrnuty do údajích o dovozu. Proto se z objemu prodeje některých výrobců nezařazených do vzorku v EU, kteří rovněž dováželi z ČLR, učinil odpočet. Tento odpočet zabránil dvojímu započítání objemů prodeje do celkové spotřeby.
(85)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v EU (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Celkový dovoz
4 600
7 600
10 300
14 300
Výroba v Unii prodávaná na trhu Unie
91 000
91 500
87 700
82 456
Celková spotřeba
95 600
99 100
98 000
96 756
Index (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
Celková spotřeba na trhu EU během posuzovaného období kolísala pouze mírně. Příčinou této stability byla skutečnost, že trh EU pro dotčený výrobek je dobře zavedený; vzhledem k tomu, že se jedná o výrobek běžně používaný v domácnostech, nedocházelo navzdory hospodářské krizi na trhu s tímto výrobkem k výrazným výkyvům.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objemy a podíl na trhu
(87)
Údaje o objemech dovozu byly získány od žadatele, který upravil statistické údaje Eurostatu na základě svých znalostí o trhu. Tato úprava byla nezbytná, neboť statistika kódů KN obsahuje dovoz, který není dovozem dotčeného výrobku. Úprava byla založena na poznatcích o vývozu na trh EU z různých vyvážejících zemí a na dovozní ceně, která by naznačovala, zda byl dovážený výrobek dotčeným výrobkem či nikoliv. Podrobné údaje a metodologie byly zúčastněným stranám zpřístupněny v příloze 3 žádosti. Na tomto základě se dovoz do Unie z ČLR během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 270
6 836
9 839
12 994
Index (2008 = 100)
100
160
230
304
Podíl na trhu
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Index (2008 = 100)
100
154
225
301
Zdroj: Žadatel
(88)
Po antidumpingovém šetření ohledně hlavní suroviny a předcházejícího výrobku (hliníkové fólie ve velkých rolích), které vedlo v roce 2009 k uložení cel pro čínské výrobce, objem dovozu z ČLR podstatně vzrostl. Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 200 %.
(89)
Podíl na trhu zaujímaný čínskými vyvážejícími výrobci vykazuje stejný vzestupný trend dovozu během posuzovaného období: vzrostl ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření.
3.2. Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení
(90)
Průměrné ceny dovozu z ČLR se vyvíjely takto:
Tabulka č. 3
Ceny dovozu z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena CIF (EUR/t)
(3)
2 335
2 600
2 518
Index (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Zdroj: Eurostat
(91)
Mělo by být uvedeno, že čínské dovozní ceny se ve velké míře řídí čínskými cenami surovin (především slitin hliníku). Dovozní ceny však v období šetření klesly o 3 %, ve srovnání s rokem 2010, kdy se ceny surovin zvýšily přibližně o 4 % (viz níže uvedená tabulka).
Tabulka č. 4
Vývoj průměrných cen hliníku v Číně
2008
2009
2010
Období šetření
Měsíční spotová vážená průměrná cena na SHFE (EUR/t)
1 408
1 187
1 467
1 523
Index (2008 = 100)
100
84
104
108
Zdroj: Šanghajská burza neželezných kovů (SHFE), bez DPH
(92)
Vzhledem k tomu, že veškerý známý čínský dovoz byl od výrobců privátní značky, byla srovnání cenového podbízení (a prodeje pod cenou) provedena pouze na základě prodeje výrobků privátní značky uskutečněného výrobním odvětvím Unie.
(93)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(94)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 10,0 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví unie
4.1. Předběžné poznámky
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(96)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje a podíl na trhu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Toto posouzení bylo založeno na informacích poskytnutých žadatelem, které byly ověřeny na základě údajů poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii.
(97)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, zaměstnanost, mzdy, produktivita, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál) byla provedena u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Posouzení vycházelo z jejich informací, které byly řádně ověřeny.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
95 500
95 000
93 000
91 000
Index (2008 = 100)
100
99
97
95
Výrobní kapacita (v tunách)
160 000
164 000
164 000
164 000
Index (2008 = 100)
100
103
103
103
Využití kapacity
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Index (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že výroba v posuzovaném období navzdory stabilní spotřebě klesala. Ačkoli výrobní kapacita byla během posuzovaného období přiměřeně stabilní, využití kapacity klesalo stejně jako výroba.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje na trhu EU (v tunách)
91 000
91 500
87 700
82 456
Index (2008 = 100)
100
101
96
91
Podíl na trhu
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Index (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v průběhu období šetření.
4.2.3. Růst
(100)
Pokles objemu prodeje v EU a podílu výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období je třeba vnímat v kontextu stabilní spotřeby během stejného období, jak je popsáno v 85. bodě odůvodnění.
4.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
4.3.1. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 7
Prodejní ceny
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/t)
4 479
3 950
4 237
4 378
Index (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
Průměrné prodejní ceny (včetně značkových a neznačkových výrobků) vykazují během posuzovaného období pokles o 2 %. Prodejní ceny však nebyly považovány za spolehlivý ukazatel újmy, jelikož byly značně ovlivněny cenami surovin (zejména hliníku), které během posuzovaného období vykazovaly podobnou tendenci. Celkově vzato, ceny v roce 2010 a v období šetření byly nižší z důvodu cenového podbízení popsaného v 94. bodě odůvodnění výše.
4.3.2. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka č. 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
301
314
287
284
Index (2008 = 100)
100
104
95
94
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
143
138
141
138
Index (2008 = 100)
100
96
98
96
Mzda na zaměstnance
41 070
38 913
44 115
43 600
Index (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 6 %, ačkoli mzdy mírně vzrostly. Navíc pokles počtu zaměstnanců nevedl k nárůstu produktivity, neboť ztráty objemu prodeje, jak jsou popsány ve 99. bodě odůvodnění výše, byly ještě výraznější. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009; v roce 2010 se začala zvyšovat, avšak nedosáhla své počáteční úrovně. V období šetření se produktivita vrací na nejnižší úroveň z roku 2009.
4.3.3. Zásoby
Tabulka č. 9
Zásoby
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob
2 873
2 994
3 092
3 534
Index (2008 = 100)
100
104
108
123
Konečný stav zásob jako procento výroby
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Index (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Ačkoli společnosti výrobního odvětví Unie zařazené do vzorku udržovaly své zásoby na nízké úrovni a využívaly systému výroby na objednávku, některé běžné výrobky zůstávaly na skladě. Výše zásob se značně zvýšila, a to jak v absolutních číslech, tak jako procento výroby. Během dotčeného období se úroveň stavu zásob na konci roku zvýšila z 6,7 % na 9,1 %.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 10
Ziskovost
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
2,7%
6,2%
2,7%
0,7%
Index (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Takto vypočtená ziskovost dosáhla své nejvyšší úrovně v roce 2009, jelikož se snížily náklady na nákup hlavní suroviny (tj. hliníku). Od roku 2009 se zisk začal snižovat a v období šetření dosáhl 0,7 %. Tyto údaje o ziskovosti se týkají všech segmentů trhu, včetně relativně ziskového značkového segmentu, který byl mnohem méně zasažen konkurencí levného čínského dovozu. Segment privátních značek byl však v období šetření výrazně ztrátový.
(105)
Schopnost získávat kapitál výrobní odvětví Unie neuvedlo jako významný problém.
Tabulka č. 11
Peněžní tok, investice a návratnost investic
2008
2009
2010
Období šetření
Peněžní tok
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Index (2008 = 100)
100
137
95
61
Investice (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Index (2008 = 100)
100
47
60
37
Návratnost investic
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Index (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, jakož i návratnost investic, sledovaly podobný negativní trend jako zisk z obratu.
(107)
V roce 2008 jeden výrobcem v EU investoval do dodatečných skladovacích zařízení. V ostatních letech posuzovaného období nebyly zjištěny žádné významné investice společností výrobního odvětví Unie zařazených do vzorku.
4.3.5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(108)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(109)
Šetřením bylo prokázáno, že se mnoho ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršilo, nebo se nevyvíjelo v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2010 do konce období šetření.
(110)
V posuzovaném období v souvislosti se stabilní spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Současně s tím klesl celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie o 9 % a jeho podíl na trhu poklesl přibližně o 10 procentních bodů. Rovněž zásoby výrobního odvětví Unie se výrazně zvýšily, což poukazuje na jeho neschopnost výrobek prodat. Levný dumpingový dovoz během posuzovaného období trvale rostl a jeho ceny byly v období šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(111)
Dále byly v roce 2010 a během období šetření významně ovlivněny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost.
(112)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(114)
Na konci roku 2009 byla na hliníkové fólie ve velkých rolích pocházející z ČLR uložena antidumpingová cla. Od tohoto data se dovoz dotčeného výrobku (navazujícího výrobku) rychle zvýšil. Toto zvýšení dovozu probíhalo současně se zhoršováním situace výrobního odvětví Unie.
(115)
Šetření prokázalo, že spotřeba Unie zůstala během posuzovaného období stabilní, zatímco objem dumpingového dovozu z ČLR dramaticky vzrostl, a to o více než 200 %. Podíl tohoto dovozu na trhu se také zvýšil ze 4,5 % v roce 2008 na 13,4 % v období šetření (tj. přibližně o 9 procentních bodů). Zároveň objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie poklesl o 9 % a podíl na trhu klesl rovněž o 9 procentních bodů, z 95,2 % v roce 2008 na 85,2 % v období šetření.
(116)
Pokud jde o cenový tlak, je třeba zdůraznit, že ze strany čínských vyvážejících výrobců docházelo v období šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Cenový tlak při rostoucích objemech umožňoval čínským vyvážejícím výrobcům získávat zakázky od velkých odběratelů (maloobchodníků a velkoobchodníků). U stávajících zakázek muselo výrobní odvětví Unie upustit od růstu cen, které byly nezbytné ke kompenzování zvýšení cen hliníku. Cenové podbízení se v období šetření pohybovalo kolem 10 % a v témže roce výrobní odvětví Unie zvýšilo průměrné ceny o 3 %, aby kompenzovalo zvýšené náklady na suroviny; čínští vyvážející výrobci naopak snížili své ceny na trhu EU o přibližně 3 % (viz tabulka č. 3). To vedlo k podstatnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie.
(117)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a ve zhoršení mnoha ukazatelů újmy.
3. Účinky dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(118)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství byly poskytnuty žadatelem na základě údajů Eurostatu.
Tabulka č. 12
Dovoz ze třetích zemí
2008
2009
2010
Období šetření
Dovoz ze třetích zemí
330
764
461
1 306
Index (2008 = 100)
100
231
140
396
Podíl na trhu
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Index (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Dovoz ze třetích zemí (především z Indie, Ruska, Tchaj-wanu a Turecka) se v posuzovaném období zvýšil o 300 %. Celkový podíl takového dovozu na trhu EU je však stále zanedbatelný. Proto nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření.
3.2. Objem vývozu a ceny
(120)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období je uveden v tabulce níže. Tendence ohledně cen a množství jsou ověřené údaje, které poskytli výrobci zařazení do vzorku.
Tabulka č. 13
Vývoz uskutečněný výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu EU
1 900
1 800
1 600
1 700
Index (2008 = 100)
100
95
84
89
Vývoz jako procento výroby
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Index (2008 = 100)
100
95
86
94
Vývozní ceny
3 792
3 460
3 447
3 565
Index (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Objem vývozu uskutečněného výrobci zařazenými do vzorku nebyl v posuzovaném období významný: nikdy nepředstavoval více než 2 % vyrobeného objemu. Objem vývozu sledoval trend podobný tomu, který byl pozorován u objemu prodeje na evropském trhu. Vzhledem ke svému omezenému objemu nepřispěl vývoj vývozu uskutečněný výrobci v Unii k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.3. Dopad hospodářské krize
(122)
Hospodářská krize nezpůsobila během posuzovaného období žádný pokles spotřeby Unie. Jak bylo možné očekávat u běžných výrobků pro domácnost, finanční krize neměla žádný dopad na spotřebu hliníkových fólií v rolích, které jsou stále velmi stabilním výrobkem v odvětví zpracování potravin a v balírenském odvětví. Hospodářská krize tedy nepřispěla k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo během období šetření.
3.4. Konkurence na trhu Unie
(123)
Konkurenční tlak na trhu Unie je silný vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je poměrně různorodé (existuje zde více než 30 výrobců) a že jedním z jeho hlavních odběratelů je silné odvětví maloobchodu.
(124)
V průběhu mnoha let největší maloobchodníci v Evropské unii vyvinuli své vlastní značky (privátní značky), které v souvislosti s AHF postupně snižovaly objem prodeje vlastních značek výrobců. To způsobovalo újmu výrobcům výrobního odvětví Unie, kteří utrpěli pokles prodeje v ziskovější značkové části své výroby a byli nuceni podstupovat vyšší konkurenční tlak v rostoucím segmentu privátních značek.
(125)
Šlo však o postupný mnohaletý proces a šetření prokázalo, že obchod s privátními značkami se od roku 2010 do období šetření zvýšil pouze z 83 % na 84 %. Navzdory tomuto nárůstu bude mít tedy pouze malý dopad na výrobce v EU a nevysvětluje rozsah újmy, kterou výrobci v EU utrpěli.
3.5. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(126)
Zúčastněné strany uvedly, že kolísání výrobních nákladů, zejména cen hliníku, přispělo k újmě.
(127)
Náklady na výrobu AHF jsou úzce spojeny s vývojem cen hliníku, který je hlavní surovinou používanou k výrobě tohoto výrobku. Celosvětovou referencí pro ceny hliníku je LME.
Tabulka č. 14
Vývoj průměrných cen hliníku na LME
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná hotovostní cena za tunu v USD na LME
2 750
1 750
2 150
2 460
Index (2008 = 100)
100
64
78
90
Zdroj: LME
(128)
Vývoj uvedený výše vyplynul z finanční krize, jež vypukla přibližně v říjnu 2008. Ceny hliníku poklesly kvůli snížené poptávce a v určitém rozsahu vzrostly koncem období šetření. Průmyslové odvětví AHF však běžně stanoví své ceny na základě cen na LME plus rozpětí na pokrytí transformačních nákladů a zisk. To znamená, že za běžných okolností nemá kolísání cen na LME významný dopad na situaci výrobního odvětví AHF, neboť ceny hotových výrobků se pohybují v souladu s cenami na LME. Výrobní odvětví Unie vždy existovalo v podmínkách výkyvů cen hliníku.
(129)
Bylo také řečeno, že výrobní odvětví Unie má neefektivní zařízení, které přispělo k újmě. Je třeba říci, že šetření nepodpořilo toto stanovisko a že ve skutečnosti transformační náklady jako celek v EU a v Číně byly obdobné. Kromě toho by jakákoli taková neúčinnost znamenala, že ziskovost výrobního odvětví Unie by byla nízká po mnoho let a toto tvrzení nevysvětluje ztrátu tržního podílu, objemu prodeje a ziskovosti, k nimž docházelo od roku 2009 do období šetření.
(130)
S ohledem na výše uvedené nelze kolísání cen hliníku nebo údajnou výrobní neúčinnost považovat za příčinu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.6. Nadměrná kapacita
(131)
Jak je uvedeno výše, využití kapacity evropských výrobců bylo během posuzovaného období relativně nízké. Ovšem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii jsou schopni používat tytéž stroje na převíjení jiných výrobků (např. přilnavých fólií), nejsou údaje o využití kapacity považovány za významný faktor újmy. Kromě toho údaje o využití kapacity byly poměrně nízké již v roce 2008 a 2009, kdy ziskovost a situace výrobního odvětví byly obecně uspokojivé.
(132)
Byl proto vyvozen závěr, že nadměrná kapacita není významnou příčinou újmy způsobené výrobcům v EU.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(133)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že zvláště v roce 2010 a v období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(134)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie dále ztrácelo podíl na trhu a ziskovost a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(135)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(136)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní Poznámky
(137)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/velkoobchodníků a maloobchodníků prodávajících dotčený výrobek.
2. Zájem výrobního odvětví unie
(138)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že mnoho ukazatelů újmy vykazovalo během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné. Situace výrobního odvětví Unie se rychle zhoršila po uložení antidumpingových opatření na předcházející výrobek (hliníkové fólie ve velkých rolích) v roce 2009. Protože stejné strukturální problémy v čínském odvětví hliníku, které byly zaznamenány již během šetření, existují na trhu i nadále, výrobní odvětví Unie uvedlo, že by mělo být chráněno také před nekalou hospodářskou soutěží.
(139)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, takovým způsobem, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(140)
Pokud by opatření nebyla uložena, bylo by možné očekávat další ztráty podílu na trhu a výrobní odvětví Unie by bylo nadále ztrátové, zejména v odvětví privátních značek. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. S ohledem na klesající ziskovost a na ostatní finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, lze očekávat, že většina výrobců v Unii by nebyla schopna udržet si konkurenceschopnost na trh, pokud by opatření nebyla zavedena.
(141)
Kromě toho výrobní odvětví Unie dodává svým spotřebitelům (především maloobchodníkům a velkoobchodníkům) další výrobky pro zpracování potravin a balírenské odvětví, jako jsou přilnavé fólie a výrobky z papíru. Některé z těchto výrobků se vyrábějí na stejných převíjecích zařízeních jako dotčený výrobek. Dotčený výrobek tvoří významný segment portfolia výrobků prodávaných různými společnostmi výrobního odvětví Unie: pro některé z nich představuje více než 50 % obratu. Pokud se situace dotčeného výrobku dále zhorší, ohrozí to také výrobu dalších výrobků v Unii.
(142)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců / velkoobchodníků
(143)
Pokud jde o dovozce, velký podíl na dovozu dotčeného výrobku, který se odhaduje na přibližně 50 % během období šetření, měli dva velcí aktéři na evropském trhu, kteří pořizují své výrobky v ČLR.
(144)
Jeden z těchto dovozců je ve spojení se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku (CeDo Shanghai). Společnost CeDo Group vytvořila strategii dvojího zásobování: fólie, které prodává na trhu Unie, jsou vyráběny jak v ČLR, tak v Unii. Skupina CeDo Group poukázala na to, že antidumpingová opatření by ohrozila tuto strategii a snížila její ziskovost. Navrhovaná opatření však nejsou zaměřena proti určité společnosti, nýbrž na obnovení spravedlivého obchodu na trhu Unie.
(145)
Není známo, zda je druhý velký dovozce (Quickpack) ve spojení s nějakým čínským dodavatelem, neboť přestože byl vyzván k účasti na šetření, rozhodl se nespolupracovat. Dopad případných cel v navrhované výši na tuto společnost tedy není jasný.
(146)
Z ostatních dovozců spolupracovali při šetření pouze dva dovozci, kteří odpověděli na dotazník. Jejich odpovědi představují přibližně 6 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti tvrdily, že by mohly být nuceny opustit trh s fóliemi, pokud by byla antidumpingová cla uložena; více než 80 % jejich obratu však představovaly další výrobky, neboť tyto dvě společnosti dovážely mnoho dalších výrobků v potravinářském odvětví a v odvětví zboží pro domácnost.
(147)
Další dovozce/výrobce (Terinex Ltd) neodpověděl na dotazník, ale poskytl své stanovisko založené na situaci na trhu Spojeného království. Společnost Terinex Ltd objasnila, že její zásobování z ČLR cenově podbízí její vlastní výrobu, ale vzhledem k tomu, že je malým hráčem na trhu, neměla za to, že její dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Pokud se však vezme v potaz dovoz z ČLR jako celek (87. bod odůvodnění a dále), pak je zřejmé (114. bod odůvodnění a dále), že dovoz z ČLR je hlavní příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že obrat dotčeného výrobku je relativně nízký - v poměru k celkovým aktivitám společností -, uložení opatření by nemělo mít závažný dopad na celkový zisk.
(148)
Pokud jde o odvětví dovozu obecně (ve spojení či nikoli), nelze vyloučit, že uložení opatření bude mít negativní vliv na toto odvětví, neboť kvůli clu se dovoz stane pravděpodobně méně atraktivní a výrobní odvětví Unie by mohlo získat zpět některé objednávky či smlouvy na úkor odvětví dovozu. To by se však stalo na základě obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a dopad na odvětví dovozu jako celek by byl přiměřený.
(149)
Na základě výše uvedeného byl přijat prozatímní závěr, že dopad na dovozce nebude takový, aby bylo možné usuzovat, že zavedení opatření by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
4. Zájem maloobchodníků
(150)
Při šetření spolupracovalo šest maloobchodníků. Tito maloobchodníci mohou být považováni za reprezentativní výběr vzhledem k tomu, že jsou z různých států Evropské unie a mají rozdílnou velikost, pokud jde o obrat. Všichni se ohradili proti uložení jakéhokoliv opatření z toho důvodu, že tato opatření budou znamenat dodatečné náklady pro jejich podnikání a mohou omezit výběr dodavatelů.
(151)
Z jejich odpovědí však jasně vyplývá, že prošetřovaný výrobek tvoří jen velmi malou část obratu těchto maloobchodníků (v každém případě méně než 1 %) a jakékoliv antidumpingové opatření by mělo malý nebo nulový dopad na jejich obrat nebo zisky.
5. Zájem spotřebitelů
(152)
Komise kontaktovala jedno sdružení spotřebitelů, které odpovědělo, že o spolupráci při šetření nemá zájem. Žádné jiné sdružení spotřebitelů se nepřihlásilo.
(153)
Dopad antidumpingových cel na spotřebitele bude pravděpodobně velmi okrajový, neboť AHF představuje velmi malé procento týdenního rozpočtu spotřebitelů. Dále se očekává, že jakékoli zvýšení cen AHF na maloobchodní úrovni způsobené uložením cel by bylo buď zanedbatelné, nebo nulové.
6. Závěr týkající se zájmu unie
(154)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(155)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(156)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(157)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(158)
V předchozích šetřeních týkajících se AHF (velkých rolí) bylo rozpětí běžného zisku na základě výše uvedeného popisu stanoveno na 5 %. Žadatel tvrdil, že 6% rozpětí zisku by bylo přiměřené pro dané odvětví, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Neuvedl však důkazy na podporu svého tvrzení a vzhledem k tomu, že v této souvislosti nebyly podány další připomínky, považuje se za vhodné uplatnit 5% ziskové rozpětí, jak bylo stanoveno v předchozím šetření. Má se tedy dočasně za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřená částka, které by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána tak, že se od prodejní ceny v EU odečetl skutečný zisk, jehož bylo dosaženo během období šetření, a nahradil se výše uvedeným ziskovým rozpětím.
(159)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(160)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Navrhovaná prozatímní antidumpingová cla
Název společnosti
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Další spolupracující společnosti
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(163)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společností, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(164)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce 0,007 mm nebo větší, ale ne větší než 0,021 mm, nevytvrzených, válcovaných, též reliéfních, ale dále již neupravených, v rolích nízké váhy o hmotnosti nepřesahující 10 kg, v současnosti kódů KN ex 7607 11 11 a ex 7607 19 10 (kódy TARIC 7607111110 a 7607191010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co.,Ltd
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co.,Ltd
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co.,Ltd
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co.,Ltd
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co.,Ltd
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co.,Ltd
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co.,Ltd
15,5 %
B310
Všechny ostatní společnosti
35,4 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2012.
RÈGLEMENT (UE) No 833/2012 DE LA COMMISSION
du 17 septembre 2012
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de certaines feuilles d’aluminium en rouleaux originaires de la République populaire de Chine
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Ouverture
(1)
Le 20 décembre 2011, la Commission européenne (ci-après la «Commission») a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après «avis d’ouverture»), l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations dans l’Union de certaines feuilles d’aluminium en rouleaux originaires de la République populaire de Chine («RPC»).
(2)
La plainte a été déposée le 9 novembre 2011 par l’Association européenne des métaux (EUROMÉTAUX, ci-après la «plaignante») au nom de producteurs représentant plus de 50 %, de la production totale de l’Union de certaines feuilles d’aluminium en rouleaux. La plainte contenait des éléments de preuve attestant à première vue de l’existence d’un dumping sur ledit produit et du préjudice important en résultant. Ces éléments de preuve ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une enquête.
2. Parties Concernées par la Procédure
(3)
La Commission a officiellement informé la plaignante, les autres producteurs connus dans l’Union, les producteurs-exportateurs connus en RPC, les producteurs dans le pays analogue, les importateurs, les distributeurs et les autres parties intéressées connues, ainsi que les représentants de la RPC, de l’ouverture de la procédure. La Commission a donné aux parties intéressées l’occasion de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(4)
La plaignante, les autres producteurs de l’Union, les producteurs-exportateurs de la RPC, les importateurs et les distributeurs ont fait connaître leur point de vue. Toutes les parties intéressées qui en ont fait la demande et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues
(5)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs de l’Union, importateurs et producteurs-exportateurs concernés, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage conformément à l’article 17 du règlement de base.
(6)
Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, les importateurs et producteurs-exportateurs ont été invités à se faire connaître auprès de la Commission et à fournir, comme indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit concerné (tel que défini au point 3 ci-dessous) et ce, durant la période du 1er octobre 2010 au 30 septembre 2011.
(7)
En ce qui concerne les producteurs de l’Union, la Commission a annoncé, dans l’avis d’ouverture, qu’elle avait sélectionné temporairement un échantillon de producteurs de l’Union en se basant sur les informations reçues des producteurs de l’Union qui avaient coopéré avant l’ouverture de l’enquête. Cet échantillon était composé des quatre plus grandes entreprises ou plus grands groupes d’entreprises connus dans l’Union.
(8)
Comme expliqué au considérant (24) ci-dessous, seuls deux importateurs indépendants ont fourni les renseignements demandés et ont accepté d’être inclus dans l’échantillon. Aussi, compte tenu du nombre limité d’importateurs ayant coopéré, il a été considéré que l’échantillonnage n’était plus nécessaire Un troisième importateur a fourni des informations, mais n’a pas répondu au questionnaire.
(9)
Comme expliqué au considérant (26) ci-dessous, 14 producteurs-exportateurs de la RPC ont fourni les renseignements demandés et ont accepté d’être inclus dans l’échantillon. Sur la base des informations reçues de ces parties, la Commission a sélectionné un échantillon de quatre producteurs-exportateurs ayant le volume le plus important d’exportations vers l’Union.
(10)
Afin de permettre aux producteurs-exportateurs de présenter, s’ils le souhaitaient, une demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché (MET) ou de traitement individuel (IT), la Commission a envoyé les formulaires de demande correspondants aux producteurs-exportateurs chinois notoirement concernés et aux autorités de la RPC. Deux sociétés ont sollicité le statut MET, l’une faisant partie de l’échantillon sélectionné et l’autre pas. Des demandes de statut IT ont été reçues des entreprises incluses dans l’échantillon et de l’entreprise qui a sollicité le MET, mais ne faisait pas partie de l’échantillon.
(11)
La Commission a envoyé des questionnaires à tous les producteurs-exportateurs qui se sont fait connaître dans les délais indiqués dans l’avis d’ouverture, à savoir aux quatre entreprises incluses dans l’échantillon et à toutes les autres entreprises afin de leur permettre de solliciter un examen individuel. Des questionnaires ont également été envoyés à toutes les autres parties notoirement concernées, notamment aux quatre producteurs de l’Union faisant partie de l’échantillon, aux importateurs de l’Union qui ont coopéré, aux utilisateurs et à une association des consommateurs.
(12)
Des réponses ont été reçues de trois producteurs-exportateurs de la RPC inclus dans l’échantillon, des quatre producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon et de deux importateurs indépendants. Six détaillants ont également répondu au questionnaire destiné aux utilisateurs.
(13)
La Commission n’a pas reçu de demande d’examen individuel conformément à l’article 17, paragraphe 3, du règlement de base.
(14)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des sociétés suivantes:
Producteurs de l’Union
-
CUKI Cofresco SPA, Volpiano (TO), Italie,
-
Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Allemagne,
-
ITS BV, Apeldoorn, Pays-Bas,
-
SPHERE Group, Paris, France.
Producteurs-exportateurs de la RPC
-
CeDo Shanghai Co. Ltd., Shanghai,
-
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd., Ningbo,
-
Ningbo Times Co. Ltd., Ningbo,
-
Shanghai Blue Diamond Co. Ltd., Shanghai.
Importateur associé dans l’Union
-
CeDo Limited, Telford, Royaume-Uni.
Producteur en Turquie (pays analogue)
-
Sedat Tahir Ltd., Ankara.
(15)
Afin de recueillir des informations sur le coût de la principale matière première indirecte dans la production de la feuille d’aluminium, à savoir l’aluminium primaire, des renseignements ont également été pris auprès du Shanghai Futures Exchange (ci-après «SHFE» ou «Bourse»), la principale plate-forme de négociation pour l’aluminium en Chine. Des informations sur les marchés et les prix mondiaux ont été demandées au London Metal Exchange (ci-après «LME») auprès duquel une visite d’information a également été effectuée. Le SHFE a fourni quelques renseignements écrits à la demande de la Commission. La Commission a également proposé d’effectuer une visite d’information auprès du SHFE, lequel a accepté dans un premier temps, mais a estimé par la suite que l’autorisation préalable du gouvernement chinois était nécessaire. De leur côté, les autorités chinoises ont démenti qu’une telle autorisation était requise. Finalement, le SHFE est revenu sur son acceptation initiale et a décidé de ne pas accepter la visite.
(16)
Une visite d’information a été effectuée auprès de Shanghai Metals Markets («SMM»), éditeur et fournisseur d’informations sur les prix, établi à Shanghai.
3. Période d’Enquête
(17)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er octobre 2010 et le 30 septembre 2011 (ci-après la «période d’enquête» ou «PE»). L’examen des tendances pertinentes aux fins de l’évaluation du préjudice a couvert la période allant de janvier 2008 à la fin de la période d’enquête (ci-après la «période considérée»).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit Concerné
(18)
L’enquête porte sur les feuilles d’aluminium d’une épaisseur égale ou supérieure à 0,007 mm mais inférieure à 0,021 mm, sans support, simplement laminées, même gaufrées, sous forme de rouleaux légers dont le poids n’excède pas 10 kilogrammes (ci-après le «produit soumis à l’enquête» ou «feuille d’aluminium en rouleaux»). Le produit concerné relève actuellement des codes NC ex 7607 11 11 et ex 7607 19 10.
(19)
Le produit concerné est généralement utilisé comme produit de consommation pour l’emballage et d’autres applications ménagères/de restauration. La définition du produit n’a pas été contestée.
2. Produit Similaire
(20)
L’enquête a montré que la feuille d’aluminium en rouleau produite en RPC et exportée de ce pays, la feuille d’aluminium en rouleau produite et vendue dans l’Union par les producteurs de l’Union et la feuille d’aluminium en rouleau produite et vendue en Turquie (ci-après le «pays analogue») par le producteur turc coopérant ont fondamentalement les mêmes caractéristiques physiques et techniques ainsi que les mêmes usages et sont donc considérés comme similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. ÉCHANTILLONNAGE
1. Échantillonnage des Producteurs de l’Union
(21)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs de l’Union concernés, il a été prévu, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour déterminer le préjudice, conformément à l’article 17 du règlement de base.
(22)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission a annoncé qu’elle avait provisoirement sélectionné un échantillon de producteurs de l’Union. Cet échantillon comprenait les quatre plus grandes entreprises (grands groupes d’entreprises) sur les trente producteurs de l’Union et plus qui étaient notoirement connus pour produire le produit similaire avant l’ouverture de l’enquête. La sélection de l’échantillon s’est effectuée sur la base du volume des ventes, de la taille et de la situation géographique des producteurs dans l’Union et l’échantillon proposé représentait 44 % de la production totale estimée de l’Union durant la PE. Les parties intéressées ont été invitées à consulter le dossier constitué à leur intention et à formuler des commentaires sur l’opportunité de ce choix dans les 15 jours suivant la date de publication de l’avis d’ouverture. Après la date ultime fixée pour la soumission des observations, une partie intéressée a avancé que l’échantillon aurait dû inclure un producteur du Royaume-Uni. À cet égard, il est fait remarquer qu’un producteur britannique (faisant partie du Sphere Group) était en effet inclus dans l’échantillon. Aucune autre partie intéressée ne s’est opposée à l’échantillon final et celui-ci a donc été confirmé.
2. Échantillonnage des Importateurs Indépendants
(23)
En raison du nombre apparemment élevé d’importateurs impliqués dans la procédure, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage des importateurs conformément à l’article 17 du règlement de base.
(24)
Seuls deux importateurs indépendants ont fourni les renseignements demandés et ont accepté de coopérer. En conséquence, l’échantillonnage n’a plus été jugé nécessaire
3. Échantillonnage des Producteurs-Exportateurs
(25)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs concernés, il a été prévu, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour déterminer le préjudice, conformément à l’article 17 du règlement de base.
(26)
Au total, 14 producteurs-exportateurs de la RPC ont fourni les renseignements demandés et accepté d’être inclus dans un échantillon. Ces sociétés ont exporté quelque 7 800 tonnes, soit environ 60 % des exportations chinoises vers le marché de l’UE au cours de la PE. Sur la base des informations reçues de ces parties, la Commission a sélectionné un échantillon de quatre producteurs-exportateurs ayant le plus gros volume représentatif de production, de ventes et d’exportations sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible. L’une des sociétés incluses dans l’échantillon a ensuite cessé de coopérer et une autre a signalé à la Commission que les renseignements qu’elle lui avait communiqués dans son formulaire d’échantillonnage étaient erronés. Sur la base de cette nouvelle information, il a été décidé d’exclure cette société de l’échantillon. La Commission a invité deux autres sociétés à faire partie de l’échantillon. Les producteurs-exportateurs coopérant à l’enquête, la mission de la RPC auprès de l’UE et la plaignante ont été consultés sur la composition finale de l’échantillon. Aucune partie intéressée ne s’est opposée à cette sélection. Par la suite, l’une des entreprises nouvellement incluses dans l’échantillon a également annulé sa coopération. L’échantillon final s’est donc composé de trois producteurs-exportateurs de RPC couvrant environ 30 % des importations du produit concerné dans l’Union au cours de la PE et représentant 50 % du volume des ventes des 14 producteurs-exportateurs qui ont transmis des informations pour l’exercice d’échantillonnage.
D. DUMPING
1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et traitement individuel
1.1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché (MET)
(27)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, dans le cas d’enquêtes antidumping concernant les importations en provenance de la RPC, la valeur normale est déterminée conformément aux paragraphes 1 à 6 dudit article pour les producteurs-exportateurs considérés comme remplissant les critères définis à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base.
(28)
Deux sociétés, CeDo Shanghai Co. Ltd. (ci-après dénommée «CeDo Shanghai») et Shanghai Blue Diamond Co. Ltd. (ci-après dénommée «Blue Diamond»), se sont présentées et ont demandé le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. Comme expliqué ci-dessus, seule CeDo Shanghai a été sélectionnée pour faire partie de l’échantillon; l’autre société ne l’a pas été. Cependant, conformément à l’arrêt rendu par la Cour de justice dans l’affaire C-249/10 Ρ Brosmann Footwear (HK) et autres/Conseil de l’Union européenne, il a été décidé d’examiner toutes les demandes d’obtention du MET reçues dans le délai, c’est-à-dire celles des deux sociétés susmentionnées.
(29)
Les demandes d’obtention du MET ont été analysées à la lumière des cinq critères arrêtés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base. À titre purement indicatif, ces critères sont brièvement présentés ci-après:
-
les décisions des entreprises sont arrêtées en tenant compte des signaux du marché, sans intervention significative de l’État, et les coûts reflètent les valeurs du marché,
-
les entreprises utilisent un seul jeu de documents comptables de base, qui font l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales et qui sont utilisés à toutes fins,
-
il n’existe aucune distorsion importante induite par l’ancien système d’économie planifiée,
-
des lois concernant la faillite et la propriété garantissent aux entreprises la sécurité juridique et la stabilité,
-
les opérations de change sont exécutées au taux du marché.
(30)
Les enquêtes sur place concernant les demandes d’obtention du MET ont été effectuées dans les locaux de ces sociétés.
(31)
Le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché a été refusé aux deux sociétés sur la base du critère no 1 de l’article 2, paragraphe 7, point c), en raison d’éléments de preuve indiquant que le prix de la matière première de base en amont, l’aluminium, était faussé. Des distorsions ont également été observées dans le prix de la matière première intermédiaire, à savoir la feuille d’aluminium sur rouleau jumbo, comme décrit ci-dessous. Les sociétés n’ont pas non plus satisfait à d’autres critères pour les raisons exposées ci-après.
1.1.1. Conclusions à l’échelle de l’industrie concernant le critère no 1: décisions des entreprises et coûts des principaux intrants
(32)
La feuille d’aluminium en petit rouleau est produite au moyen d’une série d’opérations simples de rembobinage, de découpage et de reconditionnement des feuilles sur rouleau jumbo sur des rouleaux plus petits. La principale matière première utilisée pour la fabrication de la feuille d’aluminium est l’aluminium primaire. Celui-ci représente entre 60 et 70 % des coûts de production du produit concerné et constitue donc le principal facteur de coût de sa production. Cela se reflète dans la pratique à l’échelle de l’industrie qui consiste à formuler à la fois le prix d’achat et le prix de vente de la feuille d’aluminium en se basant sur un prix de référence pour l’aluminium primaire (lingot d’aluminium) majoré de frais de production/transformation. De fait, les sociétés qui ont demandé le MET achetaient la feuille d’aluminium sur rouleau jumbo sur la base de contrats d’achat qui fixaient le prix de ladite feuille en se référant aux prix de l’aluminium primaire publiés par SMM, fournisseur d’informations financières communiquant les prix de différents métaux en se basant sur les prix au comptant dans la région de Shanghai. La publication de SMM est très représentative des prix de l’aluminium sur le marché domestique. Ces prix suivent de très près ceux qui sont cotés au SHFE où se déroulent la plupart des transactions en Chine.
(33)
La référence mondiale pour le prix de l’aluminium primaire, qui est un produit de base, est la cotation au LME. Le prix de l’aluminium sur le marché domestique chinois diffère fortement des prix cotés au LME. Comme le montre le graphique ci-dessous, la différence de prix entre le LME et le SHFE au cours de la PE a atteint + 500 à -90 USD/tonne. Durant la période d’enquête, la cotation au LME était, par mois, en moyenne plus de 9 % supérieure à celle du SHFE (prix net), la différence atteignant pas moins de + 23 % au milieu de la période. Il est également utile de mentionner qu’au cours de la dernière partie de la PE, alors que les prix au niveau mondial baissaient sous l’effet d’une contraction de la demande, la tendance inverse a pu être observée au niveau des cotations du SHFE (résultant même dans des prix 3 % supérieurs aux cotations de la LME), ce qui constitue une autre preuve des distorsions de prix prévalant sur ce marché.
(34)
Cette divergence de prix substantielle de l’aluminium primaire par rapport au reste du monde, comme il a été expliqué ci-dessus, semble due à une combinaison de facteurs déclenchés par l’État et d’une intervention importante de l’État sur le marché domestique à l’aide d’une panoplie d’outils. Cette influence de l’État a donné naissance à un marché domestique plutôt isolé pour l’aluminium primaire en Chine, non soumis aux forces du marché.
(35)
Premièrement, le SHFE est contrôlé par l’organisme de réglementation de l’État, la China Securities Regulatory Commission («CSRC»). Le SHFE exerce ses fonctions conformément au règlement sur l’administration de la négociation des contrats à terme, aux mesures pour l’administration des échanges de contrats à terme, et à ses statuts. Plusieurs de ces règles imposées par l’État et régissant le fonctionnement de la Bourse contribuent à une faible volatilité et à une distorsion des prix et des tendances au niveau du SHFE: les fluctuations journalières des prix se limitent à 4 % au-dessus ou en-dessous du prix de règlement du jour de cotation précédent; les opérations sont peu fréquentes (jusqu’au 15e jour de chaque mois); les contrats à terme sont limités à une durée de douze mois au maximum; les positions ouvertes par les intermédiaires de Bourse sont limitées à un certain montant et la spéculation sur les prix est restreinte.
(36)
L’accès à la Bourse est limité par la loi aux seuls intermédiaires chinois et ceux-ci doivent également être agréés par la CSRC pour pouvoir négocier en Bourse. Les représentants du marché des membres du SHFE ne peuvent exécuter de transactions qu’à la demande de membres du SHFE, ne peuvent accepter d’ordres d’autres organisations et ne peuvent négocier en compte propre. Les livraisons physiques ne peuvent avoir lieu que dans un entrepôt agréé en RPC à la différence des échanges commerciaux internationaux où la fourniture peut avoir lieu partout dans le monde. De plus, étant donné qu’ils font office de plate-forme d’échanges physiques uniquement (pas de dérivés vendus), il se produit une isolation complète des marchés de l’aluminium chinois. L’arbitrage avec le LME ou d’autres marchés n’est donc pratiquement pas possible et la Bourse fonctionne de manière isolée par rapport aux marchés mondiaux. Un équilibrage de ces marchés ne peut donc avoir lieu.
(37)
Deuxièmement, l’État interfère dans le mécanisme de fixation des prix du SHFE de par sa double position de vendeur d’aluminium primaire et d’acheteur par l’intermédiaire du State Reserve Bureau et d’autres organismes d’État. À titre d’exemple, le gouvernement chinois a approuvé, fin 2008, un plan de relance visant à limiter les effets de la crise économique, lequel incluait un système permettant au State Reserve Bureau d’acheter de l’aluminium à des fonderies afin de soutenir leurs opérations en augmentant artificiellement la demande intérieure, attendu que la crise financière/économique mondiale faisait baisser la demande mondiale. Ces achats arrangés par l’État ont faussé considérablement les prix au cours du premier semestre 2009. Il est intéressant de faire remarquer à cet égard qu’à la fin de la période d’enquête, les prix sur le marché domestique chinois suivaient une évolution opposée à celle des prix régnant sur les marchés mondiaux.
(38)
L’État chinois a décrit sa politique d’intervention dans le secteur de l’aluminium dans son 12e plan quinquennal en faveur de l’industrie de l’aluminium (2011-2015). Le plan contient la mesure suivante: «Ajuster les abattements d’impôts et de taxes à l’exportation ainsi que les autres leviers économiques et contrôler strictement le montant total d’expansion et les exportations des produits de base». Dans la pratique, cela signifie qu’une combinaison de régimes fiscaux spécifiques vise à promouvoir l’industrie de l’aluminium. Ces outils découragent les exportations d’aluminium primaire de la RPC tout en encourageant les importations et la fabrication de produits en aval (tel le produit concerné) contenant de l’aluminium, tant pour le marché domestique que pour les marchés d’exportation.
(39)
Ce plan poursuit la politique suivie depuis de longue date dans les plans antérieurs. Ces plans sont appliqués depuis de nombreuses années plusieurs mesures d’exécution, décrites ci-dessous, étaient opérationnelles durant la PE. Ces systèmes sont:
1)
un droit d’exportation de 17 % sur l’aluminium primaire et les débris d’aluminium (par comparaison avec un droit de 0 % sur la feuille d’aluminium en petit rouleau);
2)
un abattement de TVA de 0 % sur l’aluminium primaire (par comparaison avec un abattement de 15 % sur la feuille d’aluminium depuis juin 2009);
3)
la suppression du droit à l’importation de 5 % sur les métaux.
(40)
L’État combine donc ces mesures pour limiter les exportations d’aluminium primaire, ce qui se traduit, à son tour, par une augmentation de l’offre nationale et une réduction subséquente du prix de ce produit sur le marché domestique.
(41)
La grande majorité des fonderies d’aluminium chinoises sont étatisées. Les divers plans industriels qui influencent clairement la capacité et le rendement de la production d’aluminium, et notamment le 12e plan quinquennal (2011-2015) en faveur de l’industrie de l’aluminium, actuellement en cours, soutiennent le développement stratégique de «produits à base d’aluminium issus d’une transformation profonde et [encouragent] l’industrie de la fabrication de l’aluminium à poursuivre l’extension de la chaîne industrielle».
(42)
Les mesures prises par l’État chinois, telles qu’elles sont décrites ci-dessus, ont, par conséquent, été considérées comme des preuves d’intervention sous-jacente de l’État dans les décisions d’entreprises en ce qui concerne l’acquisition de matières premières et leurs coûts de production. En effet, le système chinois actuel consistant à lever d’importantes taxes à l’exportation et à ne pas rembourser la TVA à l’exportation d’aluminium primaire, combiné à l’absence de taxe à l’exportation et au remboursement partiel de la TVA sur les exportations de produits fabriqués à base d’aluminium tels que le produit concerné, et l’intervention de l’État dans la fixation des prix au SHFE ont conduit essentiellement à une situation dans laquelle les prix chinois de l’aluminium primaire et les prix des produits fabriqués à base d’aluminium (qui sont également utilisés comme matière première pour la fabrication d’autres produits à base d’aluminium) sont le résultat de l’intervention de l’État, indépendamment des fluctuations du prix sur les marchés internationaux. Ceci a une influence directe sur les décisions d’entreprise lors de l’acquisition de produits fabriqués à base d’aluminium utilisés comme matière première. Les prix de l’aluminium ont toujours été faussés et, hormis pendant une période très limitée où, comme indiqué ci-dessus, d’autres priorités de distorsion semblent avoir été en jeu, il en a résulté un avantage peu équitable au profit des producteurs chinois de feuille d’aluminium.
(43)
Sachant que l’aluminium primaire représente environ 60 % du coût de production de la feuille d’aluminium en petit rouleau, cette différence se traduit par un important avantage inéquitable en termes de coût au profit des producteurs chinois, qui est déterminant pour un produit de base tel que la feuille d’aluminium en petit rouleau.
(44)
CeDo Shanghai a contesté les constatations de la Commission après leur publication. Premièrement, elle a affirmé que certaines des constatations de la Commission étaient erronées et incohérentes de sorte que le constat général concernant les décisions d’entreprise prises par les sociétés en RPC en a été influencé négativement. Plus spécifiquement, elle a affirmé que l’accès au SHFE n’était pas limité aux résidents chinois puisqu’il était possible d’ouvrir des comptes auprès d’intermédiaires agréés pour négocier auprès de cette Bourse. Pour résumer, la société n’a pas contesté l’existence d’actions contrôlées du côté de l’État chinois, mais a fait savoir que celles-ci n’ont, selon elle, pas pour objet de fausser les prix et de garantir un faible niveau de volatilité sur le marché, mais bien d’empêcher la spéculation et les erreurs potentielles dans l’exécution des transactions. Deuxièmement, la société a affirmé que les variations de prix et les écarts entre le SHFE et le LME au cours de la PE étaient plutôt limités, alors qu’il s’agissait d’une période au cours de laquelle les prix en RPC étaient encore supérieurs à ceux qui étaient en vigueur ailleurs. Par conséquent, l’avantage pécuniaire des producteurs chinois qui serait susceptible de persister en raison des prix inférieurs est minime, pour autant qu’il en existe un. Elle précise en outre que les tendances inverses des prix à la fin de la PE s’expliquait par le fait que l’économie chinoise était toujours en expansion à la fin 2011 et non par les distorsions provoquées par l’État. Enfin, elle a affirmé que les mécanismes ou procédures susmentionnés n’ont pas d’impact sur les décisions de la société en ce qui concerne ses politiques de coûts et de tarification.
(45)
Les déclarations de la société ne contredisent pas la constatation de la Commission que seuls les intermédiaires chinois sont autorisés à négocier auprès de cette Bourse. Pour ce qui est de l’objectif des actions de l’État, les déclarations de la société sont spéculatives et aucune preuve n’a été fournie à ce jour. Il importe par ailleurs peu de savoir pourquoi ces règlements et limitations étaient en place; ce qui importe est qu’ils ont pour effet global de créer un marché domestique isolé pour l’aluminium où les tendances de prix ne suivent pas celles des marchés mondiaux. À cet égard, il est également souligné que les autorités chinoises n’ont pas fait d’observations sur ce point après la publication des informations. Comme indiqué au considérant (43), la distorsion provoquée sur le marché de l’aluminium chinois (moins 9 % au cours de la PE) est suffisamment importante pour engendrer un net avantage de coût inéquitable, en faveur des producteurs chinois d’un produit de base tel que le produit concerné. Cet avantage de coût ne peut s’expliquer par un quelconque avantage comparatif des producteurs d’aluminium chinois. Enfin, toutes les sociétés ayant offert leur coopération ont acheté leurs matières premières sur le marché domestique chinois par des contrats soumis à l’indexation sur base des indices de prix de l’aluminium locaux. Les décisions des entreprises individuelles sont donc clairement influencées par les actions de l’État qui créent un marché perturbé pour l’aluminium.
(46)
Blue Diamond a expliqué que les prix de SMM ne sont pas réglementés par l’État et que SMM est le pendant de la LME puisque ce sont toutes deux des sources d’information publiques. La Commission n’a pas indiqué que les prix étaient directement fixés par l’État de sorte que cette remarque n’est pas pertinente. Deuxièmement, ce n’est pas parce que les prix sont publiés qu’ils sont automatiquement le résultat des forces du marché.
1.1.2. Conclusions spécifiques à l’entreprise concernant les critères 2 à 5
(47)
La Commission a conclu que CeDo Shanghai ne répondait pas au critère no 3, étant donné que le remboursement d’un emprunt en devises étrangères qu’elle avait contracté était soumis à l’approbation de l’administration d’État des devises étrangères, la Foreign Exchange Administration, une condition considérée comme ayant un effet de distorsion sur les décisions de l’entreprise en matière d’emprunts et donc sur sa situation financière.
(48)
CeDo Shanghai a contesté les conclusions de la Commission en ce qui concerne le critère no 3. Elle a fait valoir que l’immatriculation auprès de l’administration des devises étrangères est une pratique nationale qui s’applique à toute société qui rembourse des emprunts contractés à l’étranger et elle a ajouté qu’il s’agit simplement d’une question de bonne gouvernance de la part des autorités financières chinoises qui vise à garantir que des transactions non appropriées ne sont pas utilisées pour faire sortir des fonds de Chine. La société a, en outre, affirmé que ni ses coûts de production ni sa situation financière générale ne dépendent de quelque manière que ce soit de cette autorisation. CeDo a donc affirmé que la façon dont la Commission définit le critère no 3 à cet égard est incorrecte.
(49)
Les décisions de financement sont clairement l’une des plus importantes pour une entreprise. Le règlement sur la dette extérieure, mis à disposition par CeDo, prévoit clairement une procédure d’autorisation pour les emprunts contractés en dehors de Chine. Les décisions prises par les entreprises de contracter des financements à l’étranger sont soumises à l’autorisation de l’État, ce qui fausse leur situation financière. Les affirmations de la société ont donc été rejetées.
(50)
En outre, Blue Diamond ne répondait pas au critère no 1 étant donné qu’elle bénéficie d’une exemption élargie d’impôts sur les revenus. De même, elle ne répondait pas au critère no 2 puisqu’elle n’est pas en possession d’une série claire de documents comptables de base contrôlés conformément aux normes de comptabilité internationale et qui s’appliqueraient pour toutes fins. Enfin, la société n’a pas pu démontrer qu’elle répond au critère no 3, étant donné qu’elle utilise des locaux industriels qui sont mis gratuitement à sa disposition, ce qui fausse ses coûts et sa situation financière.
(51)
La société a contesté certaines de ces constatations. Elle a affirmé que l’exemption fiscale n’a aucun effet sur ses prix à l’exportation, sur lesquels se concentrent les enquêtes antidumping. Elle a également affirmé avoir suivi les règles chinoises en matière de TVA dans sa comptabilité et a expliqué que l’utilisation de registres des ventes et de registres comptables distincts était due aux conditions contractuelles et ne correspondait pas à une pratique régulière de la société. Elle a en outre confirmé utiliser un vaste espace industriel qui est mis gratuitement à sa disposition sur la base d’un accord.
(52)
Les observations concernant la double facturation étaient contradictoires avec les explications et les preuves fournies lors de l’enquête menée sur place. Aucune autre preuve n’a été fournie en ce qui concerne la double facturation et la façon dont la pratique d’amortissement appliquée respecte les règles chinoises en matière de TVA, comme le fait valoir la société. Enfin, la société a confirmé les constatations concernant les dérogations fiscales et l’utilisation à titre gracieux du site industriel. Il est souligné à cet égard que les critères utilisés pour évaluer les demandes d’obtention du MET ne se rapportent pas tous strictement aux prix des exportations, mais servent à déterminer si les conditions de l’économie de marché prévalent pour le producteur en ce qui concerne la fabrication et la vente du produit similaire concerné. En outre, étant donné que la société n’a pas demandé un examen individuel et n’a pas été retenue pour faire partie de l’échantillon, aucune information sur ses prix à l’exportation n’a été demandée.
(53)
L’octroi du MET est par conséquent refusé aux deux sociétés.
1.2. Traitement individuel (TI)
(54)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, un droit applicable à l’échelle nationale est établi, s’il y a lieu, pour les pays relevant dudit article, sauf dans les cas où les sociétés en cause sont en mesure de prouver qu’elles répondent aux critères énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base. Ces critères sont brièvement énoncés ci-après, à titre purement indicatif:
-
dans le cas d’entreprises contrôlées entièrement ou partiellement par des étrangers ou d’entreprises communes, les exportateurs sont libres de rapatrier les capitaux et les bénéfices,
-
les prix à l’exportation, les quantités exportées et les conditions de vente sont décidés librement,
-
la majorité des actions sont aux mains de personnes privées. Les fonctionnaires d’État appartenant au conseil d’administration ou occupant des postes clés de gestion sont en minorité ou il doit être démontré que la société est suffisamment indépendante de l’intervention de l’État;
-
les opérations de change sont exécutées au taux du marché; et
-
l’intervention de l’État n’est pas de nature à permettre le contournement des mesures si les exportateurs individuels se voient attribuer des taux de droit différents.
(55)
Toutes les entreprises incluses dans l’échantillon et Blue Diamond ont demandé le traitement individuel. Leurs demandes ont été examinées. L’enquête a montré que les sociétés incluses dans l’échantillon et Blue Diamond remplissaient toutes les conditions de l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base.
(56)
Le traitement individuel a donc été accordé à tous les producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon, ainsi qu’à Blue Diamond.
2. Pays analogue
(57)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale pour les producteurs-exportateurs qui ne bénéficient pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché doit être déterminée sur la base des prix sur le marché domestique ou de la valeur normale construite dans un pays analogue.
(58)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission a indiqué qu’elle prévoyait d’utiliser les États-Unis d’Amérique («États-Unis») comme pays analogue approprié pour l’établissement de la valeur normale pour la RPC et a invité les parties intéressées à présenter leurs commentaires à ce sujet.
(59)
Aucun commentaire n’a été reçu concernant le choix proposé des États-Unis comme pays analogue. Aucune des parties intéressées n’a proposé d’autres producteurs du produit similaire dans le pays analogue.
(60)
Cependant, les producteurs établis aux États-Unis n’ont pas apporté leur coopération bien qu’un contact ait été établi avec tous les producteurs connus dans ce pays durant l’enquête. La Commission a sollicité la coopération de producteurs établis dans d’autres pays tiers mentionnés dans la plainte tels que le Mexique et l’Afrique du Sud, mais aucun d’eux n’a coopéré non plus.
(61)
Se livrant à de propres recherches, la Commission a tenté d’identifier tout autre producteur dans les pays tiers. Des lettres et des questionnaires ont, par conséquent, été envoyés à tous les producteurs connus établis dans d’autres pays tiers (Turquie, Inde et Corée du Sud).
(62)
Deux producteurs turcs ont manifesté leur volonté de coopérer. Finalement, un producteur a soumis une réponse complète au questionnaire et a accepté une visite de vérification dans ses locaux.
(63)
La Commission a versé son appréciation concernant le bien-fondé de la Turquie en tant que pays analogue au dossier non confidentiel afin que les parties intéressées puissent l’examiner. Aucune des parties intéressées n’a formulé d’observations sur le choix de la Turquie en tant que pays analogue.
(64)
Il est par conséquent conclu provisoirement que la Turquie constitue un pays analogue approprié conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
3. Valeur normale
(65)
Comme aucune des sociétés ayant demandé le MET n’a pu prouver qu’elle répond aux critères du MET et attendu que les deux autres sociétés retenues pour faire partie de l’échantillon n’ont pas demandé le MET, la valeur normale pour tous les producteurs exportateurs chinois a été déterminée de la façon décrite au considérant (57) ci-dessus sur la base des prix payés ou à payer ou sur une valeur normale calculée en Turquie pour le produit similaire. Une fois la décision prise d’utiliser les prix payés ou à payer dans l’Union, la valeur normale a été calculée sur la base des données vérifiées dans les locaux du producteur turc coopérant à l’enquête, cité au considérant (14) ci-dessus.
(66)
Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a tout d’abord déterminé si les ventes du produit similaire à des clients indépendants étaient représentatives. Les ventes du producteur turc coopérant du produit similaire ont été jugées représentatives par rapport au produit concerné exporté vers l’Union par les producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon.
(67)
La Commission a ensuite examiné si ces ventes pouvaient être considérées comme ayant été effectuées dans le cadre d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Cela a été fait en établissant la proportion de ventes bénéficiaires à des clients indépendants. Les opérations de vente ont été jugées bénéficiaires lorsque le prix unitaire était égal ou supérieur au coût de production. Le coût de production sur le marché turc durant la PE a ainsi été déterminé.
(68)
Pour les types de produits dont plus de 80 % du volume des ventes sur le marché domestique a été réalisé à des prix non inférieurs au coût unitaire et dont le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût de production moyen pondéré, la valeur normale de chaque type de produit a été déterminée comme étant la moyenne pondérée de tous les prix de vente intérieurs du type en question, que ces ventes aient été ou non bénéficiaires.
(69)
Lorsque le volume des ventes bénéficiaires d’un type de produit représentait 80 % ou moins du volume total des ventes de ce type ou lorsque le prix moyen pondéré de ce type était inférieur au coût de production, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix intérieur réel, exprimé en moyenne pondérée des seules ventes bénéficiaires de ce type de produit pendant la PE.
(70)
Si, pour un type de produit donné, le producteur turc coopérant à l’enquête n’a pas réalisé de ventes sur le marché domestique, la valeur normale a été construite conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(71)
Pour les types de produit non vendus sur le marché domestique, mais vendus sur d’autres marchés par le producteur turc coopérant, la valeur normale a été construite en ajoutant au coût de fabrication du même type de produit vendu sur d’autres marchés un montant correspondant aux dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi qu’une marge bénéficiaire. Pour ce qui est des types de produit qui n’étaient pas du tout vendus par le producteur turc coopérant, une valeur normale a été construite en ajoutant au coût de fabrication de tous les types de produit un montant correspondant aux dépenses administratives et aux autres frais généraux, ainsi qu’une marge bénéficiaire.
(72)
Conformément à l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base, les montants des frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi qu’un bénéfice ont été établis sur la base des données réelles concernant la production et les ventes, du produit similaire effectuées par le producteur turc dans le cadre de ses opérations commerciales normales.
4. Prix à l’exportation
(73)
Les producteurs-exportateurs ont réalisé des ventes à l’exportation à destination de l’Union soit directement à des clients indépendants, soit par le biais de sociétés liées situées dans l’Union.
(74)
Lorsque les ventes d’exportation vers l’Union s’effectuaient directement à des clients indépendants établis dans l’Union, les prix à l’exportation ont été calculés sur la base des prix réellement payés ou à payer pour le produit concerné, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
(75)
Lorsque les ventes d’exportation vers l’Union s’effectuaient par l’intermédiaire d’entreprises liées établies dans l’Union, les prix à l’exportation ont été calculés sur la base des premiers prix de revente de ces entreprises liées à des clients indépendants établis dans l’Union conformément à l’article 2, paragraphe 9, du règlement de base. Ces prix ont été dûment ajustés pour tenir compte de tous les frais supportés entre l’importation et la revente, y compris les frais de ventes, les dépenses générales et administratives et les bénéfices. En ce qui concerne la marge bénéficiaire, le profit réalisé par deux importateurs indépendants du produit concerné a été utilisé, puisque le profit réel de l’importateur lié n’a pas été considéré comme fiable en raison de la relation entre le producteur-exportateur et l’importateur lié.
5. Comparaison
(76)
Étant donné que les importations chinoises provenaient de sociétés vendant sous leur propre marque (marque distributeur), les comparaisons ont été faites exclusivement sur la base des ventes de produits de marque distributeur réalisées par la société turque coopérante.
(77)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été effectuée sur une base départ usine. Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements appropriés pour refléter les impôts indirects et les coûts du transport, de l’assurance, de la manutention, de la garantie et du crédit ont été effectués dans tous les cas où ils se sont révélés raisonnables, précis et étayés par des éléments de preuve vérifiés. Le poids de l’emballage n’a pas été pris en compte dans la comparaison.
(78)
En utilisant le système PCN pour classer les types de produits, un faible degré de correspondance a été observé pour tous les producteur-exportateurs inclus dans l’échantillon. Lorsqu’aucune correspondance directe n’a pu être identifiée, la comparaison a eu lieu entre des types similaires et des ajustements ont été apportés pour tenir compte des différences, par exemple dans les types d’emballage. Lorsqu’il a été fait usage de la technique basée sur la similitude, les détails ont été communiqués à la partie concernée.
6. Marges de dumping
(79)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, la marge de dumping pour les producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon a été établie sur la base de la comparaison de la valeur normale moyenne pondérée avec le prix à l’exportation moyen pondéré exprimé en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union, avant dédouanement.
(80)
Une moyenne pondérée pour ces trois marges de dumping a été calculée pour les sociétés ayant coopéré qui n’ont pas été retenues dans l’échantillon.
(81)
Étant donné le faible degré de coopération de la RPC (moins de 60 %), il est jugé approprié que la marge de dumping au niveau national applicable à tous les autres producteurs-exportateurs de la RPC soit basée sur les transactions assorties de la marge de dumping la plus forte des exportateurs ayant coopéré.
(82)
Les marges de dumping provisoires ainsi établies, exprimées en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union, avant dédouanement, étaient les suivantes:
Tableau 1
Marges de dumping
Nom de la société
Statut
Marge de dumping
CeDo Shanghai Co. Ltd.
TI
39,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
TI
31,4 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
TI
28,6 %
Autres sociétés ayant coopéré
35,2 %
Marge de dumping à l’échelle nationale
43,4 %
E. PRÉJUDICE
1. Production de l’Union et Industrie de l’Union
(83)
L’Union compte 31 producteurs ou groupes de producteurs du produit similaire qui sont, pour la plupart, de taille relativement petite. Ceux-ci seront inclus ci-après sous la désignation «industrie de l’Union» au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base. La plaignante, Eurométaux, est intervenue au nom de sept producteurs dont la production collective a représenté, au cours de la PE, environ 50 % de la production totale de l’Union de certaines feuilles d’aluminium en rouleau. Il convient toutefois de noter que les données soumises par la requérante, vérifiées par rapport à d’autres sources disponibles, couvraient l’ensemble des producteurs et vendeurs connus du produit concerné sur le marché de l’Union. Sur cette base, la production totale de l’Union du produit similaire a été estimée à quelque 91 000 tonnes au cours de la PE. Les informations obtenues par l’intermédiaire de la plaignante sur tous les producteurs et vendeurs connus du produit concerné sur le marché de l’Union seront utilisées en tant qu’indicateurs macroéconomiques dans le cadre de la présente enquête.
2. Consommation de l’Union
(84)
La consommation de l’Union a été établie sur la base du volume des ventes de l’industrie de l’Union dans l’Union et des importations effectuées sur le marché de l’Union. Ces données ont été communiquées par la plaignante et mises à la disposition de toutes les parties intéressées. Les données fournies pour les producteurs de l’Union ont été vérifiées par rapport aux données que la Commission a reçues lors de l’examen de la représentativité et de l’exercice d’échantillonnage. Les données relatives aux importations du produit concerné à la fois pour le pays concerné et pour les pays tiers ont été contrôlées avec les données COMEXT disponibles à Eurostat. La plaignante a souligné que les chiffres qu’elle avait communiqués pour les ventes sur le marché de l’Union contenaient des volumes produits en RPC qui étaient déjà inclus dans les chiffres des importations. Par conséquent, une déduction a été effectuée pour le volume des ventes dans l’UE de certains producteurs non inclus dans l’échantillon et qui importaient également de RPC. Cet ajustement a permis d’éviter une double comptabilisation de ces volumes de ventes dans la consommation totale.
(85)
Sur cette base, la consommation de l’Union s’établit comme suit:
Tableau 1
Consommation de l’UE (tonnes)
2008
2009
2010
PE
Importations totales
4 600
7 600
10 300
14 300
Production de l’Union vendue sur le marché de l’Union
91 000
91 500
87 700
82 456
Consommation totale
95 600
99 100
98 000
96 756
Indice (2008 = 100)
100
104
103
101
(86)
La consommation totale sur le marché de l’UE n’a fluctué que légèrement au cours de la période considérée. Cette stabilité s’explique par le fait que le marché de l’UE pour le produit concerné est mature et, comme il s’agit d’un produit généralement utilisé à des fins domestiques, il n’a pas subi de fluctuation malgré la crise économique.
3. Importations en provenance du pays concerné
3.1. Volumes et part de marché
(87)
Les volumes d’importation ont été communiqués par la requérante qui a ajusté les données statistiques d’Eurostat en se basant sur sa connaissance du marché. Cet ajustement a été nécessaire car les statistiques utilisant les codes NC incluent des importations autres que le produit concerné. Il a été apporté sur la base des informations disponibles sur les exportations vers l’UE en provenance des différents pays exportateurs et le prix à l’importation indiquant si l’importation porte sur le produit concerné ou non. Les chiffres détaillés ainsi que la méthodologie ont été mis à la disposition des parties intéressées à l’annexe 3 de la plainte. Conformément à ces données, les importations dans l’Union en provenance de RPC se sont développées comme suit au cours de la période considérée:
Tableau 2
Importations en provenance de la RPC
2008
2009
2010
PE
Importations en provenance de la RPC (tonnes)
4 270
6 836
9 839
12 994
Indice (2008 = 100)
100
160
230
304
Part de marché
4,5 %
6,9 %
10,0 %
13,4 %
Indice (2008 = 100)
100
154
225
301
Source: données de la plaignante
(88)
Suite à l’enquête antidumping portant sur la principale matière première et sur le principal produit en amont (feuille d’aluminium sur rouleau jumbo), qui à conduit à l’institution de droits aux producteurs chinois en 2009, les volumes d’importation en provenance de RPC ont augmenté de manière substantielle. Le volume des importations du produit concerné a augmenté de plus de 200 % au cours de la période considérée.
(89)
La part de marché détenue par les producteurs-exportateurs chinois montre la même tendance à la hausse pour les importations au cours de la période examinée, celles-ci étant passées de 4,5 % en 2008 à 13,4 % durant la PE.
3.2. Prix des importations faisant l’objet d’un dumping et sous-cotation des prix
(90)
Les prix moyens des importations en provenance de RPC ont évolué comme suit:
Tableau 3
Prix des importations en provenance de RPC
2008
2009
2010
PE
Prix CAF moyen en EUR/tonnes
(3)
2 335
2 600
2 518
Indice (2009 = 100)
(3)
100
111
108
Source: Eurostat
(91)
Il y a lieu de faire remarquer que les prix à l’importation chinois suivent, dans une large mesure, les prix des matières premières chinoises (principalement alliages d’aluminium). Les prix à l’importation ont toutefois chuté de 3 % au cours de la PE par comparaison avec 2010, tandis que les prix des matières premières ont augmenté de quelque 4 % (voir tableau ci-dessous).
Tableau 4
Évolution des prix moyens chinois de l’aluminium
2008
2009
2010
PE
Prix moyen pondéré mensuel sur le marché au comptant du SHFE, par tonne (EUR)
1 408
1 187
1 467
1 523
Indice (2008 = 100)
100
84
104
108
Source: Shanghai Futures Exchange (SHFE), hors TVA
(92)
Toutes les importations chinoises connues étant réalisées par des sociétés opérant sous leur marque distributeur, les comparaisons des sous-cotations (y compris sous-cotations du prix indicatif) ont été effectuées sur la base uniquement des ventes de produits de marque distributeur réalisées par l’industrie de l’Union.
(93)
Afin de déterminer la sous-cotation des prix durant la PE, les prix de vente moyens pondérés, par type de produit, facturés par les producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon à leurs clients indépendants sur le marché de l’Union, ajustés au niveau départ usine, ont été comparés aux prix moyens pondérés correspondants des importations provenant des producteurs chinois ayant coopéré, facturés au premier client indépendant sur le marché de l’Union, établis sur une base CAF et dûment ajustés pour tenir compte des droits de douane existants et des coûts encourus après l’importation.
(94)
La comparaison de prix a été réalisée, type par type, sur des transactions effectuées au même stade commercial, les ajustements nécessaires ayant été dûment opérés et les rabais et remises déduits. Le résultat de la comparaison, exprimé en pourcentage du chiffre d’affaires des producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon au cours de la PE, a révélé une marge de sous-cotation moyenne pondérée de 10,0 % par les producteurs-exportateurs chinois.
4. Situation économique de l’industrie de l’union
4.1. Remarques préliminaires
(95)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques ayant une incidence sur la situation de l’industrie de l’Union.
(96)
Les indicateurs macroéconomiques (production, capacités, utilisation des capacités, volume des ventes et parts de marché) ont été évalués au niveau de l’ensemble de l’industrie de l’Union. L’évaluation a été basée sur les informations fournies par la plaignante et contrôlées à la lumière des données communiquées par les producteurs de l’Union qui ont coopéré à l’enquête.
(97)
L’analyse des indicateurs microéconomiques (prix unitaires moyens, emplois, salaires, productivité, stocks, rentabilité, flux des liquidités, retour sur investissements et aptitude à mobiliser des capitaux) a été effectuée pour les producteurs de l’Union retenus dans l’échantillon sur la base des informations qu’ils ont communiquées. L’évaluation a été basée sur leurs informations, dûment contrôlées.
4.2. Indicateurs macroéconomiques
4.2.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
Tableau 5
Production, capacités de production et utilisation des capacités totales de l’Union
2008
2009
2010
PE
Volume de production (tonnes)
95 500
95 000
93 000
91 000
Indice (2008 = 100)
100
99
97
95
Capacité de production (tonnes)
160 000
164 000
164 000
164 000
Indice (2008 = 100)
100
103
103
103
Utilisation des capacités
59,7 %
57,9 %
56,7 %
55,5 %
Indice (2008 = 100)
100
97
95
93
(98)
Le tableau ci-dessus montre que la production a diminué au cours de la période considérée alors que la consommation est restée modérément stable. Malgré la stabilité des capacités de production durant la période considérée, l’utilisation de celles-ci a suivi la même tendance à la baisse que la production.
4.2.2. Volume des ventes et part de marché
Tableau 6
Volume des ventes et part de marché
2008
2009
2010
PE
Volume des ventes sur le marché de l’UE (tonnes)
91 000
91 500
87 700
82 456
Indice (2008 = 100)
100
101
96
91
Part de marché
95,2 %
92,3 %
89,5 %
85,2 %
Indice (2008 = 100)
100
97
94
90
(99)
Le volume des ventes de l’industrie de l’Union a diminué de 9 % au cours de la période considérée et sa part de marché n’a cessé de chuter, passant de 95,2 % en 2008 à 85,2 % au cours de la PE.
4.2.3. Croissance
(100)
La baisse du volume des ventes de l’UE et de la part de marché de l’industrie de l’Union au cours de la période considérée devrait être examinée à la lumière d’une consommation restée stable au cours de la même période comme expliqué au considérant (85).
4.3. Données relatives aux producteurs de l’Union faisant partie de l’échantillon (indicateurs microéconomiques)
4.3.1. Prix unitaires moyens dans l’Union et coût de production
Tableau 7
Prix de vente
2008
2009
2010
PE
Prix unitaire dans l’UE pour les clients indépendants
(euros par tonne)
4 479
3 950
4 237
4 378
Indice (2008 = 100)
100
88
95
98
(101)
La tendance des prix de vente moyens (produits de marque et sans marque inclus) montre une diminution de 2 % au cours de la période considérée. Cependant, les prix de vente n’ont pas été considérés comme un indicateur fiable du préjudice, étant donné qu’ils étaient largement influencés par les prix des matières premières (principalement de l’aluminium) qui ont montré une tendance similaire au cours de la période considérée. Globalement, les prix en 2010 et au cours de la PE ont subi une pression en raison de la sous-cotation décrite au considérant (94) ci-dessus.
4.3.2. Emploi, productivité et salaires
Tableau 8
Emploi, productivité et salaires
2008
2009
2010
PE
Nombre de salariés
301
314
287
284
Indice (2008 = 100)
100
104
95
94
Productivité (unité/salarié)
143
138
141
138
Indice (2008 = 100)
100
96
98
96
Salaire par salarié
41 070
38 913
44 115
43 600
Indice (2008 = 100)
100
95
107
106
(102)
Le nombre de salariés a diminué de 6 % au cours de la période considérée, tandis que les salaires par personne occupée ont légèrement augmenté. En outre, la diminution du nombre de travailleurs n’a pas conduit à une hausse de la productivité, étant donné que la baisse des volumes de ventes, comme décrit au considérant (99) ci-dessus, a été encore plus marquée. En effet, la productivité de la main-d’œuvre de l’industrie de l’Union, mesurée en production par personne occupée par an, a diminué légèrement au cours de la période considérée. Elle a atteint son niveau le plus bas en 2009, puis a commencé à se redresser au cours de l’année 2010, sans toutefois remonter aux niveaux initiaux. Au cours de la PE, la productivité est redescendue à son niveau le plus bas de 2009.
4.3.3. Stocks
Tableau 9
Stocks
2008
2009
2010
PE
Stocks à la clôture
2 873
2 994
3 092
3 534
Indice (2008 = 100)
100
104
108
123
Stock à la clôture en pourcentage de la production
6,7 %
6,9 %
7,7 %
9,1 %
Indice (2008 = 100)
100
104
115
136
(103)
Bien que les sociétés de l’industrie de l’Union incluses dans l’échantillon aient maintenu leurs stocks à un faible niveau en utilisant un système de production sur commande, certains produits courants ont été gardés en stock. Le niveau de stock a augmenté considérablement tant en termes absolus qu’en pourcentage de la production. Au cours de la période considérée, le niveau de stock de fin d’exercice est passé de 6,7 % à 9,1 %.
4.3.4. Rentabilité, liquidités, investissements, retour sur investissement et aptitude à lever des capitaux
Tableau 10
Rentabilité
2008
2009
2010
PE
Rentabilité des ventes de l’UE (% des ventes nettes)
2,7 %
6,2 %
2,7 %
0,7 %
Indice (2008 = 100)
100
231
101
27
(104)
La rentabilité de l’industrie de l’Union a été déterminée en exprimant le bénéfice net avant impôt tiré des ventes du produit similaire en pourcentage du chiffre d’affaires de ces ventes. La rentabilité ainsi calculée a atteint son niveau le plus élevé en 2009 à la suite d’une diminution des coûts d’achat de la principale matière première (l’aluminium). Les bénéfices ont chuté à partir de 2009 pour atteindre 0,7 % au cours de la PE. Ces chiffres de rentabilité couvrent l’ensemble des segments du marché, notamment le segment, relativement rentable, des produits commercialisés sous une marque qui a été affecté dans une mesure nettement moindre par la concurrence des importations chinoises à bas prix. De fait, le segment des produits commercialisés sous une marque distributeur, considéré isolément, a été nettement déficitaire au cours de la PE.
(105)
L’aptitude à mobiliser des capitaux n’a pas été soulignée comme problème important par l’industrie de l’Union.
Tableau 11
Flux de trésorerie, investissements et retour sur investissement (ROI)
2008
2009
2010
PE
Flux de trésorerie
12 716 283
17 369 815
12 030 581
7 771 917
Indice (2008 = 100)
100
137
95
61
Investissements (EUR)
4 604 286
2 167 756
2 770 090
1 716 570
Indice (2008 = 100)
100
47
60
37
Retour sur investissement
33,3 %
68,7 %
27,2 %
7,4 %
Indice (2008 = 100)
100
206
82
22
(106)
La tendance en ce qui concerne les flux de trésorerie, qui représentent la capacité de l’industrie d’autofinancer ses activités, et le retour sur investissement a suivi une même évolution négative que le rendement sur le chiffre d’affaires.
(107)
En 2008, un producteur de l’UE a investi dans des installations de stockage supplémentaires. Au cours des autres années de la période considérée, aucun investissement majeur n’a été constaté au niveau des sociétés de l’industrie de l’Union qui faisaient partie de l’échantillon.
4.3.5. Ampleur de la marge de dumping réelle
(108)
Les marges de dumping sont précisées plus haut, dans la partie relative au dumping. Toutes les marges établies sont nettement supérieures au niveau de minimis. En outre, compte tenu du volume et des prix des importations en dumping en provenance de la RPC, l’incidence sur le marché de l’UE des marges de dumping effectives ne peut pas être considérée comme négligeable.
5. Conclusion sur le préjudice
(109)
L’enquête a montré que la plupart des indicateurs de préjudice en rapport avec la situation économique de l’industrie de l’Union se sont détériorés ou n’ont pas évolué proportionnellement à la consommation durant la période considérée. Cette observation s’applique en particulier à la période allant de 2010 à la fin de la PE.
(110)
Au cours de la période considérée, dans le contexte d’une consommation décroissante, le volume des importations de la RPC a augmenté de façon constante et importante. Dans le même temps, le volume des ventes de l’industrie de l’Union a diminué globalement de 9 % et sa part de marché a chuté d’environ 10 points de pourcentage. De même, le volume des stocks de l’industrie de l’Union a considérablement augmenté, indiquant son incapacité à vendre le produit. Les importations en dumping se sont accrues de façon continue au cours de la période considérée, à des prix nettement inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union
(111)
En outre, les indicateurs de préjudice liés aux résultats financiers de l’industrie de l’Union, tels que les flux de trésorerie et la rentabilité, se sont sérieusement détériorés en 2010 et pendant la PE.
(112)
À la lumière de ce qui précède, force est de constater que l’industrie de l’Union a subi un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
F. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Introduction
(113)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si les importations faisant l’objet d’un dumping originaires de la RPC avaient causé à l’industrie de l’Union un préjudice pouvant être considéré comme important. Des facteurs connus, autres que les importations faisant l’objet d’un dumping, qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union ont aussi été examinés de manière à ce que tout préjudice éventuellement causé par ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations en question.
2. Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(114)
À la fin 2009, des droits antidumping ont été imposés sur les rouleaux jumbo de feuille d’aluminium en provenance de RPC. À partir de cette date, les importations du produit concerné (le produit en aval) ont augmenté rapidement. Ces augmentations coïncident avec une dégradation de la situation de l’industrie de l’Union.
(115)
L’enquête a montré que la consommation au sein de l’Union est restée stable sur la période considérée, tandis que le volume des importations soumises au dumping en provenance de RPC a connu une augmentation considérable, supérieure à 200 %. La part de marché de ces importations a également augmenté, passant de 4,5 % en 2008 à 13,4 % au cours de la PE (soit une hausse d’environ 9 points de pourcentage). Parallèlement, le volume des ventes de l’industrie de l’Union a diminué de 9 % et la part de marché a chuté de 9 points de pourcentage également, passant de 95,2 % en 2008 à 85,2 % au cours de la PE.
(116)
En ce qui concerne la pression sur les prix, il y a lieu de souligner que les producteurs-exportateurs chinois ont sous-coté l’industrie de l’Union au cours de la PE. La pression sur les prix à des volumes croissants a permis aux producteurs-exportateurs chinois de remporter des marchés auprès de gros clients (détaillants et grossistes). Pour les contrats maintenus, l’industrie de l’Union a dû renoncer à des augmentations de prix dont elle avait besoin pour compenser les augmentations des prix de l’aluminium. La sous-cotation des prix au cours de la PE avoisinait les 10 %; cette même année, l’industrie de l’Union a augmenté les prix moyens de 3 % afin de refléter les coûts accrus de la matière première, alors que les producteurs-exportateurs chinois ont baissé leurs prix sur le marché de l’UE d’environ 3 % (voir tableau 3). Ceci s’est traduit par une très forte dégradation de la rentabilité de l’industrie de l’Union.
(117)
La conclusion tirée de ce qui précède est que l’augmentation massive des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC à des prix constamment inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union a eu un rôle déterminant dans le préjudice important subi par l’industrie de l’Union, lequel se reflète notamment dans sa mauvaise situation financière, dans la baisse de son volume de ventes et de sa part de marché et dans la détérioration d’un grand nombre d’indicateurs de préjudice.
3. Effets d’autres facteurs
3.1. Importations en provenance d’autres pays tiers
(118)
Le volume des importations en provenance d’autres pays tiers au cours de la période examinée est reproduit dans le tableau ci-dessous. Les tendances en termes de quantité et de prix ont été fournies par la requérante sur base des données Eurostat.
Tableau 12
Importations en provenance d’autres pays tiers
2008
2009
2010
PE
Importations en provenance d’autres pays tiers
330
764
461
1 306
Indice (2008 = 100)
100
231
140
396
Part de marché
0,3 %
0,8 %
0,5 %
1,3 %
Indice (2008 = 100)
100
223
136
391
(119)
Les importations en provenance de pays tiers (principalement d’Inde, de Russie, de Taïwan et de Turquie) ont augmenté de 300 % au cours de la période considérée. Ces importations continuent à ne représenter qu’une part marginale du marché de l’UE et ne peuvent donc pas avoir contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union durant la PE.
3.2. Volumes d’exportation et prix
(120)
Le volume des exportations des producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon au cours de la période examinée est reproduit dans le tableau ci-dessous. Les tendances en termes de quantité et de prix sont des chiffres contrôlés, obtenus auprès de producteurs inclus dans l’échantillon.
Tableau 13
Exportations des producteurs de l’Union inclus dans l’échantillon
2008
2009
2010
PE
Volume d’exportation de l’UE
1 900
1 800
1 600
1 700
Indice (2008 = 100)
100
95
84
89
Exportations en pourcentage de la production
2,0 %
1,9 %
1,7 %
1,9 %
Indice (2008 = 100)
100
95
86
94
Prix à l’exportation
3 792
3 460
3 447
3 565
Indice (2008 = 100)
100
91
91
94
(121)
Les volumes d’exportation des producteurs inclus dans l’échantillon au cours de la période considérée n’étaient pas importants, ne représentant jamais plus de 2 % des volumes produits. Ils ont suivi une tendance similaire à celle des volumes de ventes sur le marché européen. Vu leurs volumes limités, l’évolution des exportations de l’industrie de l’Union n’a pas contribué au préjudice important subi.
3.3. Impact de la crise économique
(122)
La crise économique n’a pas produit de contraction de la consommation dans l’Union pendant la période considérée. Comme l’on pouvait s’y attendre pour les produits ménagers ne relevant pas de la catégorie des produits de luxe, la crise financière n’a eu aucun impact sur la consommation de papier d’aluminium en rouleaux, celui-ci étant resté un produit très stable dans l’industrie de la transformation alimentaire et du conditionnement. Par conséquent, la crise économique n’a pas contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union au cours de la PE.
3.4. Concurrence sur le marché de l’Union
(123)
La concurrence sur le marché de l’Union est forte, d’autant que l’industrie de l’Union est relativement diversifiée (comptant plus de 30 producteurs) et que l’un des principaux clients est le puissant secteur du détail.
(124)
Au fil des années, les principaux détaillants de l’Union européenne ont développé leurs propres marques (marques distributeurs) ce qui, dans le cas du papier d’aluminium en rouleaux, a fortement réduit le volume des ventes des propres marques des producteurs. Cela a porté préjudice aux producteurs de l’industrie de l’Union, qui ont dû faire face à des réductions des ventes dans le segment plus rentable des produits de marque, et a renforcé la concurrence entre eux dans le segment croissant des marques distributeurs.
(125)
Ce développement a toutefois été un processus progressif, étalé sur plusieurs années, et l’enquête a montré que le segment des marques distributeurs n’a augmenté que légèrement, passant de 83 % à 84 % entre 2010 et la PE. Par conséquent, même si cette augmentation a probablement eu un léger impact sur les producteurs de l’UE, elle n’explique pas l’amplitude des tendances préjudiciables auxquelles ils font face.
3.5. Évolution du coût de production de l’industrie de l’Union
(126)
Les parties intéressées ont affirmé que les fluctuations du coût de production, principalement du prix de l’aluminium, ont contribué au préjudice.
(127)
Le coût de production du papier d’aluminium en rouleaux est étroitement lié à l’évolution du prix de l’aluminium, la principale matière première utilisée dans la fabrication de ce produit. Le LME (Bourse des métaux de Londres) fournit est la référence mondiale pour les prix de l’aluminium.
Tableau 14
Évolution des prix moyens de l’aluminium de la LME
2008
2009
2010
PE
Prix moyen au comptant de la LME par tonne en USD
2 750
1 750
2 150
2 460
Indice (2008 = 100)
100
64
78
90
Source: LME
(128)
L’évolution illustrée ci-dessus est le résultat de la crise financière qui a débuté vers octobre 2008. Les prix de l’aluminium ont chuté suite à une baisse de la demande et se sont redressés dans une certaine mesure à la fin de la PE. Toutefois, l’industrie du papier d’aluminium en rouleaux fixe normalement ses prix en se basant sur le prix de référence de la LME, majoré d’une marge pour tenir compte des coûts de la transformation et d’un bénéfice. Cela signifie que dans des conditions normales, les fluctuations du prix de référence de la LME n’ont pas un grand impact sur la situation de l’industrie du papier d’aluminium en rouleaux, étant donné que les prix des produits finis suivent la même évolution que les prix de la LME. En réalité, l’industrie de l’Union a toujours connu un environnement marqué par la fluctuation des prix de l’aluminium.
(129)
Il a également été invoqué que l’industrie de l’Union disposerait d’un équipement inefficace qui a contribué au préjudice. Il convient de souligner que l’enquête n’aboutit pas aux mêmes conclusions et qu’en réalité, les coûts de la transformation dans l’UE et en Chine étaient, dans l’ensemble, relativement similaires. En outre, une telle inefficacité signifierait que l’industrie de l’Union aurait été peu rentable pendant des années. Or, ce genre d’affirmation n’explique pas la perte de part de marché, de volume de ventes et de rentabilité qui s’est produite de 2009 jusqu’à la PE.
(130)
Au vu de ce qui précède, les prix fluctuants de l’aluminium ou le manque présumé d’efficacité de production ne peuvent être considérés comme une cause du préjudice subi par l’industrie de l’Union.
3.6. Surcapacité
(131)
Comme indiqué ci-dessus, l’utilisation des capacités des producteurs européens a été relativement basse au cours de la période considérée. Étant donné cependant que les producteurs de l’Union ont la possibilité d’utiliser les mêmes équipements pour le bobinage d’autres produits (tels que le film étirable), les chiffres d’utilisation des capacités ne sont pas considérés comme un facteur majeur de causalité. De même, les chiffres d’utilisation des capacités étaient déjà relativement bas en 2008 et 2009, alors que les taux de rentabilité et la situation de l’industrie en général étaient satisfaisants.
(132)
On a dès lors conclu que la surcapacité n’était pas une cause substantielle du préjudice subi par les producteurs de l’UE.
4. Conclusion sur le lien de causalité
(133)
L’analyse ci-dessus démontre qu’il y a eu une augmentation substantielle du volume et de la part de marché des importations en dumping originaires de la RPC, en particulier en 2010 et au cours de la PE. Il a été établi que les prix de ces importations étaient inférieurs à ceux pratiqués par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union durant la PE.
(134)
Cette augmentation du volume et de la part de marché des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC a coïncidé avec l’évolution négative de la situation économique de l’industrie de l’Union. Cette situation s’est détériorée pendant la PE, lorsque l’industrie de l’Union a continué à perdre des parts de marché et que sa rentabilité et d’autres indicateurs financiers tels que les liquidités et le retour sur investissement ont atteint leurs niveaux les plus bas.
(135)
L’analyse des autres facteurs connus, dont la crise économique, a montré que toute incidence négative de ces facteurs ne peut être suffisante pour rompre le lien de cause à effet qui est établi entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(136)
Sur la base de l’analyse présentée ci-dessus, qui a clairement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie de l’Union des effets préjudiciables des exportations en dumping, il est provisoirement conclu que les exportations en dumping par la RPC ont causé un préjudice important à l’industrie de l’Union au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
G. INTÉRÊT DE L’UNION
1. Remarques préliminaires
(137)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, la Commission a examiné si, malgré les conclusions provisoires concernant l’existence d’un dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union d’adopter des mesures dans ce cas particulier. L’examen de l’intérêt de l’Union a reposé sur une évaluation des divers intérêts en jeu, notamment ceux de l’industrie de l’Union, des importateurs et des utilisateurs du produit concerné.
2. Intérêt de l’industrie de l’union
(138)
L’industrie de l’Union a subi un important préjudice causé par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC. Il convient de rappeler que la plupart des indicateurs de préjudice ont évolué de manière négative pendant la période considérée. En l’absence de mesures, la situation économique de l’industrie de l’Union risque très probablement de continuer à se dégrader. La situation de l’industrie de l’Union s’est détériorée rapidement suite à l’imposition de mesures antidumping sur le produit en amont (feuille d’aluminium en rouleaux jumbo) en 2009. Étant donné que les problèmes structurels observés dans le secteur de l’aluminium chinois durant la présente enquête persistent, l’industrie de l’Union a sollicité une protection face à la concurrence malhonnête.
(139)
L’institution de droits antidumping provisoires devrait rétablir de véritables conditions commerciales sur le marché de l’Union et permettre à l’industrie de l’Union d’aligner les prix du produit soumis à l’enquête de manière à refléter les coûts des différents composants et les conditions du marché. L’institution de mesures provisoires devrait également permettre à l’industrie de l’Union de récupérer au moins une partie de la part de marché perdue pendant la période considérée, ce qui aurait également une incidence positive sur sa rentabilité et sa situation financière générale.
(140)
Si des mesures ne sont pas instituées, il faut s’attendre à de nouvelles pertes de parts de marché et l’industrie de l’Union resterait déficitaire, notamment dans le secteur des produits de marque distributeur. Cette situation deviendrait intenable à moyen et à long terme. Au vu de la tendance décroissante de la rentabilité et des autres indicateurs financiers tels que la trésorerie et le retour sur investissement, on peut s’attendre à ce que la plupart des producteurs de l’Union ne soient pas en mesure de rester compétitifs sur le marché si des mesures ne sont pas instituées.
(141)
L’industrie de l’Union approvisionne en outre ses clients (principalement les détaillants et les grossistes) avec d’autres produits destinés à la transformation alimentaire et au conditionnement tels que le film étirable et les produits en papier. Certains de ces produits sont fabriqués sur le même équipement de bobinage que celui qui est utilisé pour le produit concerné. Le produit concerné est un grand segment du portefeuille de produits vendus par les diverses sociétés de l’industrie de l’Union au point que pour une partie d’entre eux, il représente plus de 50 % du chiffre d’affaires. Si la situation du produit concerné continue de se détériorer, cela risque de mettre en péril la production dans l’Union d’autres produits également.
(142)
Il est donc conclu provisoirement que l’institution de mesures antidumping serait dans l’intérêt de l’industrie de l’Union.
3. Intérêt des importateurs/grossistes
(143)
En ce qui concerne les importateurs, une grande partie des importations du produit concerné, estimée à quelque 50 % durant la PE, est fabriquée par deux grands acteurs sur le marché européen qui achètent leurs produits en RPC.
(144)
L’un de ces importateurs est lié à un producteur-exportateur qui fait partie de l’échantillon et coopère à l’enquête (CeDo Shanghai). Le groupe CeDo a développé une double stratégie d’approvisionnement, la feuille qu’elle vend sur le marché de l’Union étant produite à la fois en RPC et dans l’Union. Le groupe a fait remarquer que les mesures antidumping mettraient cette stratégie en péril et réduiraient sa rentabilité. Les mesures proposées ne sont toutefois pas dirigées vers une industrie particulière, mais sont conçues dans le but de restaurer des conditions de concurrence loyale sur le marché de l’Union.
(145)
Il n’a pas été possible de déterminer lors de l’enquête si l’autre grand importateur (Quickpack) est lié à l’un de ses fournisseurs chinois étant donné qu’il a préféré ne pas coopérer à l’enquête alors qu’il a été invité à y participer. L’impact des droits, au niveau proposé, sur son activité n’a donc pas pu être clairement établi.
(146)
Parmi les importateurs restants, deux seulement ont coopéré à l’enquête en répondant au questionnaire. Leurs réponses représentent environ 6 % des importations totales en provenance de RPC. Ces sociétés ont fait valoir qu’elles risqueraient d’être contraintes de quitter le marché de la feuille si un droit antidumping était imposé. Les autres produits représentaient toutefois plus de 80 % de leur chiffre d’affaires, étant donné que ces deux sociétés importaient de nombreux autres produits relevant des secteurs de l’alimentation et des articles ménagers.
(147)
Un autre importateur/producteur (Terinex Ltd) n’a pas répondu au questionnaire, mais a donné son avis en se fondant sur le marché britannique. Terinex Ltd. a admis que les articles qu’il achetait en RPC sous-cotaient les prix de sa propre production, mais il a ajouté qu’en tant que petit acteur sur le marché, il ne considérait pas ses importations comme préjudiciables pour l’industrie de l’Union. Cependant, si l’on tient compte de toutes les importations en provenance de RPC (à partir du considérant (87)), comme expliqué à partir du considérant (114), il ne fait alors aucun doute que les importations en provenance de RPC sont une cause majeure du préjudice subi par l’industrie de l’Union. Le chiffre d’affaires du produit concerné étant relativement faible par rapport à l’activité totale de la société, il est peu probable que l’institution de mesures ait un impact sévère sur ses profits totaux.
(148)
Côté importateurs d’une manière générale, (qu’ils soient liés ou non), on ne peut exclure que l’institution de mesures ait une incidence négative sur ce secteur, étant donné que le prélèvement d’un droit pourrait faire baisser l’attrait des importations et probablement permettre à l’industrie de l’Union de récupérer certaines commandes/certains contrats au détriment du secteur des importations. Quoi qu’il en soit, ces mesures constitueraient la base d’une restauration de conditions équitables de concurrence et l’impact sur le secteur des importations dans son ensemble ne serait pas disproportionné.
(149)
Sur la base de ce qui précède, il est conclu, à titre provisoire, que l’impact sur les importateurs ne sera pas important au point de devoir considérer que les mesures envisagées sont contraires à l’intérêt général de l’Union.
4. Intérêt des détaillants
(150)
Six détaillants ont coopéré à l’enquête. Ils peuvent être considérés comme représentatifs compte tenu de leur vaste dispersion dans l’Union européenne, ainsi que de leur taille divergente en termes de chiffre d’affaires. Tous ces détaillants s’opposent à l’institution de toutes mesures aux motifs que celles-ci imposeront des coûts supplémentaires à leur société et que des mesures restreindraient leur choix des fournisseurs.
(151)
Leurs réponses montrent toutefois très clairement que le produit en cause ne constitue qu’une toute petite partie du chiffre d’affaires de ces détaillants (en tout cas moins de 1 %) et que toute mesure antidumping aurait peu d’impact, voire aucun impact, sur leur chiffre d’affaires ou leur bénéfice.
5. Intérêt des consommateurs
(152)
La Commission a pris contact avec une association de consommateurs qui a fait savoir qu’elle n’était pas intéressée à coopérer à l’enquête. Aucune autre association des consommateurs ne s’est fait connaître.
(153)
L’incidence des taxes antidumping sur les consommateurs sera probablement très marginale, étant donné que le papier d’aluminium en rouleaux ne représente qu’un très faible pourcentage du budget hebdomadaire d’un consommateur. En outre, toute augmentation des prix de ce produit au niveau du détail, provoquée par l’imposition de taxes, devrait être très marginale, voire inexistante.
6. Conclusion concernant l’intérêt de l’union
(154)
Au vu de ce qui précède et sur la base des informations disponibles concernant l’intérêt de l’Union, il est provisoirement conclu qu’aucune raison impérieuse ne s’oppose à l’institution de mesures provisoires à l’encontre des importations du produit concerné originaire de la RPC.
H. PROPOSITION DE MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
1. Niveau d’élimination du préjudice
(155)
Au vu des conclusions concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de l’Union, il est considéré que des mesures anti-dumping provisoires devraient être instituées afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie de l’Union par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(156)
Afin de déterminer le niveau de ces mesures, il a été tenu compte des marges de dumping constatées et du montant de droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l’industrie de l’Union sans excéder les marges de dumping établies.
(157)
Lors du calcul du montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que toute mesure devrait permettre à l’industrie de l’Union de couvrir ses coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’une industrie de ce type pourrait raisonnablement escompter dans ce secteur dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations en dumping, sur la vente du produit similaire dans l’Union.
(158)
Lors d’enquêtes précédentes portant sur le papier d’aluminium en rouleaux (rouleaux jumbo), la marge de profit ordinaire a été fixée à 5 % sur la base décrite ci-dessus. Selon les affirmations de la plaignante, une marge bénéficiaire de 6 % serait raisonnable pour l’industrie en l’absence de dumping préjudiciable. Elle n’a toutefois pas apporté d’éléments étayant dûment cette affirmation de sorte qu’en l’absence d’autres avis à cet égard, il apparaît approprié de se fonder sur la marge bénéficiaire de 5 % établie lors de la précédente enquête. Une marge bénéficiaire correspondant à 5 % du chiffre d’affaires a donc été considérée comme le minimum que l’industrie de l’Union aurait pu escompter en l’absence de dumping préjudiciable. Sur cette base, un prix non préjudiciable du produit similaire a été calculé pour l’industrie de l’Union. Le prix non préjudiciable a été obtenu en soustrayant des prix de vente de l’UE le bénéfice réel réalisé durant la PE et en le remplaçant par la marge bénéficiaire ci-dessus.
(159)
La majoration de prix nécessaire a ensuite été déterminée en comparant le prix à l’importation moyen pondéré des producteurs-exportateurs de RPC ayant coopéré à l’enquête, tel qu’il a été utilisé pour établir la sous-cotation, au prix non préjudiciable des produits vendus par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union au cours de la PE. Les éventuelles différences révélées par cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne CAF des importations totales.
2. Mesures provisoires
(160)
Compte tenu de ce qui précède, il est considéré que, conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, des mesures antidumping provisoires devraient être instituées sur les importations originaires de la RPC, au niveau des marges les plus faibles de dumping et de préjudice, conformément à la règle du droit moindre.
(161)
Sur la base de ce qui précède, les taux des droits antidumping ont été établis en comparant les marges d’élimination du préjudice et les marges de dumping. En conséquence, les taux de droits antidumping proposés sont les suivants:
Taux de droits antidumping provisoires proposés
Nom de la société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Droit provisoire
CeDo Shanghai Co. Ltd.
39,3 %
16,3 %
16,3 %
Ningbo Times Co. Ltd.
31,4 %
15,5 %
15,5 %
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
28,6 %
13,0 %
13,0 %
Autres sociétés ayant coopéré
35,2 %
15,5 %
15,5 %
Marge de dumping à l’échelle nationale
43,4 %
35,4 %
35,4 %
(162)
Les taux de droit antidumping individuels indiqués dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Par conséquent, ils reflètent la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit applicable à «toutes les autres sociétés» à l’échelle nationale) s’appliquent de ce fait exclusivement aux importations de produits originaires de la RPC fabriqués par ces sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques citées. Les produits importés fabriqués par toute autre société dont le nom n’est pas spécifiquement mentionné dans le dispositif du présent règlement, y compris les entités liées aux sociétés dont le nom est spécifiquement mentionné, ne peuvent bénéficier de ces taux et seront soumis au taux de droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(163)
Toute demande d’application de ces taux de droit individuels (par exemple, à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (4) et contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de l’entreprise liées à la production ainsi qu’aux ventes intérieures et à l’exportation qui résulte, par exemple, de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Le règlement sera modifié au besoin par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant des taux de droits individuels.
I. DISPOSITIONS FINALES
(164)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions relatives à l’institution de droits établies aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées en vue de l’institution de toute mesure définitive,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations de feuilles d’aluminium d’une épaisseur égale ou supérieure à 0,007 mm, mais inférieure à 0,021 mm, sans support, simplement laminées, même gaufrées, sous forme de rouleaux légers dont le poids n’excède pas 10 kilogrammes, relevant actuellement des codes NC ex 7607 11 11 et ex 7607 19 10 (codes TARIC 7607111110 et 7607191010) et originaires de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-dessous, s’établit comme suit:
Société
Droit (%)
Code additionnel TARIC
CeDo Shanghai Co. Ltd.
16,3 %
B299
Ningbo Times Co. Ltd.
15,5 %
B300
Ningbo Favoured Commodity Co. Ltd.
13,0 %
B301
Able Packaging Co., Ltd.
15,5 %
B302
Guangzhou Chuanlong Aluminium Foil Product Co., Ltd.
15,5 %
B303
Ningbo Ashburn Aluminium Foil Products Co., Ltd.
15,5 %
B304
Shanghai Blue Diamond Aluminium Foil Manufacturing Co., Ltd.
15,5 %
B305
Weifang Quanxin Aluminium Foil Co., Ltd.
15,5 %
B306
Zhengzhou Zhuoshi Tech Co. Ltd
15,5 %
B307
Zhuozhou Haoyuan Foil Industry Co., Ltd.
15,5 %
B308
Zibo Hengzhou Aluminium Plastic Packing Material Co., Ltd.
15,5 %
B309
Yuyao Caelurn Aluminium Foil Products Co., Ltd.
15,5 %
B310
Toutes les autres sociétés
35,4 %
B999
3. La mise en libre pratique, dans l’Union, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement
2. Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 17 septembre 2012.