ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. září 2013
Státní podpora SA.32554 (09/C)
Podpora Rakouska na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria
(oznámeno pod číslem C(2013) 5648)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/341/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co členské státy a další zúčastněné subjekty byly vyzvány na základě výše uvedených ustanovení k vyjádření stanoviska (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
V prosinci 2008 obdržel podnik Hypo Group Alpe Adria (dále jen „HGAA“ nebo „banka“) od Rakouské republiky na základě rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám (2) (dále jen „režim mimořádné podpory určené bankám“) částku ve výši 900 milionů EUR jako majetkovou účast tier 1 (3).
(2)
Dne 29. dubna 2009 předložilo Rakousko Komisi plán na oživení podniku HGAA.
(3)
Svým rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci podpory N 254/2009 („úvodní rozhodnutí z roku 2009“) (4) zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (5), jelikož měla pochybnosti o tom, zda podpora na restrukturalizaci, kterou Německo poskytlo v prosinci 2008 společnosti BayernLB, většinovému akcionáři podniku HGAA, byla slučitelná s vnitřním trhem. V témže rozhodnutí položila Komise otázku, zda se v případě podniku HGAA jedná o banku, která je v zásadě zdravá.
(4)
Podnik HGAA byl 23. prosince 2009 zestátněn. V této souvislosti schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 23. prosince 2009 ve věcech státní podpory C 16/2009 a N 698/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2009“) na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) předběžně - tzn. než bude předložen důvěryhodný plán restrukturalizace - několik opatření podpory. Stejným rozhodnutím rozšířila Komise formální vyšetřovací řízení na další opatření podpory Rakouska ve prospěch podniku HGAA.
(5)
Dne 22. června 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení. Důvodem byla především skutečnost, že v přepracovaném plánu restrukturalizace pro podnik HGAA, který byl předložen dne 16. dubna 2010, nebylo prokázáno, jak by mělo být zajištěno obnovení životaschopnosti banky a dosaženo přiměřeného sdílení zátěže a jak by měla být v dostatečné míře podchycena narušení hospodářské soutěže, jež mohou být důsledkem poskytování státní podpory. Komise dále prodloužila platnost schválení podpory, kterou svým usnesením o záchraně z prosince 2009 prohlásila předběžně až do okamžiku ukončení kontroly plánu restrukturalizace za slučitelnou s vnitřním trhem (dále jen „rozhodnutí o prodloužení z roku 2010“) (7).
(6)
Dne 29. prosince 2010 oznámilo Rakousko další opatření ve prospěch podniku HGAA ve formě záruky za aktiva ve výši 200 milionů EUR. Toto opatření podpory bylo schváleno rozhodnutím Komise ze dne 19. července 2011 ve věcech podpor SA.32172 (2011/NN) a SA.32554 (2009/C) (8) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z července 2011“).
(7)
Dne 7. února 2011 informovala Komise Rakousko a Německo o tom, že řízení ve věci podpory N 698/2009 (9) týkající se podniku HGAA bylo odděleno od řízení ve věci podpory C 16/2009 týkající se podniku BayernLB. Řízení týkající se podniku HGAA bylo poté zaevidováno jako věc podpory SA.32554 (2009/C). Toto rozhodnutí pojednává výhradně o věci podpory SA.32554 (2009/C).
(8)
Dne 21. dubna 2011 Rakousko předložilo plán restrukturalizace podniku HGAA.
(9)
Dne 3. prosince 2012 oznámilo Rakousko další opatření podpory ve prospěch podniku HGAA ve formě kapitálového vkladu Rakouské republiky v rámci jednotlivých akcií a státní záruky na druhořadé půjčky vydané podnikem HGAA. Oznámení obsahovalo řadu závazků pro podnik HGAA. Tato opatření byla dočasně schválena rozhodnutím Komise ze dne 5. prosince 2012 ve věci podpory SA.32554 (2009/C) (10) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2012“). Schválení bylo spojeno s určitými závazky Rakouska. Rakousko však tyto závazky splnilo jen zčásti.
(10)
Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu na zrušení rozhodnutí ze dne 25. července 2012 ve věci podpory SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) týkající se podniku BayernLB. Toto rozhodnutí bylo později zrušeno a nahrazeno rozhodnutím Komise ze dne 5. února 2013 (12) (dále jen „rozhodnutí o podniku BayernLB“).
(11)
Řízení je podrobně popsáno v úvodním rozhodnutí z roku 2009, rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, rozhodnutí o prodloužení z roku 2010, rozhodnutí o záchraně z července 2011 a také v rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
(12)
Jednotlivé plány restrukturalizace podniku HGAA a jejich odpovídající změny byly v období od července 2010 do srpna 2013 předmětem četných jednání a telekonferencí, jakož i jiných forem výměn informací mezi představiteli Rakouska, banky a útvarů Komise.
(13)
Dne 29. června 2013 oznámilo Rakousko plán restrukturalizace, v němž byla předpokládána likvidace podniku HGAA; tento plán byl dne 27. srpna 2013 doplněn.
2. POPIS
2.1. ZVÝHODNĚNÁ BANKA
(14)
Podnik HGAA je finanční skupina s celosvětovou působností a se sídlem v Klagenfurtu (Korutany), odkud jsou kontrolovány a řízeny bankovní a leasingové obchody včetně likvidované části přes podnik Hypo Alpe Adria Bank-International (dále jen „HBInt“). Podnik HBInt vykonává ve skupině centrální funkce, jako je controlling a sestavování rozvahy skupiny, řízení rizik, právní záležitosti a dodržování předpisů, řízení likvidity, emisní obchody a refinancování dceřiných společností podniku HGAA.
(15)
Koncem roku 2012 činila bilanční suma podniku HGAA celkem 33,8 miliardy EUR a rizikově vážená aktiva činila zhruba 21 miliard EUR.
(16)
100 % vlastníkem podniku HGAA je Rakouská republika (13).
(17)
K 31. prosinci 2008 byl podnik HGAA prostřednictvím svých bankovních a/nebo leasingových dceřiných společností zastoupen v těchto dvanácti zemích: Rakousko, Slovinsko, Itálie, Německo, Maďarsko, Bulharsko, Chorvatsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Ukrajina a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.
(18)
V Rakousku působí podnik HGAA v současnosti jako společnost HBA. Kromě toho je podnik HGAA zastoupen ve Slovinsku (prostřednictvím HBS a leasingové společnosti HLS), v Chorvatsku (prostřednictvím HBC a integrované leasingové společnosti HAALC), v Bosně a Hercegovině (prostřednictvím obou bank HBFBiH a - v Republice srbské - HBRS včetně leasingové společnosti HLRS), v Srbsku (prostřednictvím HBSE) a Černé Hoře (prostřednictvím HBM) (dále společně jen „země jihovýchodní Evropy“ (SEE - jihovýchodní Evropa)).
(19)
U mnoha odvětvových účastí a finančních dceřiných společností banky byl zahájen proces likvidace. Italský podnik HBI ukončil svou novou obchodní činnost k 1. červenci 2013. K ostatním dceřiným společnostem, které mají být dány do likvidace, patří chorvatská leasingová společnost HLC a chorvatská likvidační společnost H-ABDUCO vzniklá z převodu aktiv banky, rakouská leasingová společnost HLA, německá leasingová společnost HLG, v Černé Hoře leasingová společnost HLM a likvidační společnost HDM vzniklá z převodu aktiv banky, maďarská leasingová společnost HLHU, bulharská leasingová společnost HLBG, makedonská leasingová společnost HLMK, ukrajinská leasingová společnost HLUA, v Bosně a Hercegovině leasingová společnost HETABiH a likvidační společnost BORA vzniklá z převodu aktiv banky, srbské leasingové společnosti HLSE a HRSE, obě slovinské společnosti TCK a TCV, které vznikly z převodu bankovních a leasingových obchodů, a italská leasingová společnost HLI (14). Likvidace společnosti Alpe Adria Privatbank v Lichtenštejnsku byla již ukončena.
(20)
Následující body odůvodnění obsahují přehledné informace o stále činných podnicích skupiny.
(21)
Rakouská dceřiná společnost HBA poskytuje bankovní služby privátní, firemní a institucionální klientele. Nabízí všechny klasické bankovní služby všeobecné banky. Společnost HBA má silné regionální vazby na Korutany a její další pobočky se nacházejí ve Vídni a Salcburku. Její podíl na rakouském trhu činí méně než […] (15) % podle aktiv a přibližně […] % podle vkladů.
(22)
Ve Slovinsku je skupina zastoupena bankou HBS (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). Leasingová společnost HLS se soustřeďuje na leasing movitého majetku a realizuje i vybrané obchody v oblasti pronájmu nemovitostí.
(23)
Chorvatská HBC je všeobecná banka (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). HAALC je leasingová společnost a její podíl na trhu představuje zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(24)
V Bosně a Hercegovině působí dvě různé banky: HBRS v Republice srbské (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů) a HBFBiH ve Federaci Bosny a Hercegoviny (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv). Leasingová společnost HLRS, která je vlastnictvím společnosti HBRS, disponuje podílem na trhu zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(25)
Tržní podíl společnosti HBM v Černé Hoře činí přibližně […] % podle aktiv. Leasingové obchody, které jsou z banky generovány, představují podíl na trhu ve výši […] %.
(26)
Těžiště činnosti srbského podniku HBSE leží v segmentu privátní a firemní klientely (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů).
2.2. OPATŘENÍ PODPORY
Prosinec 2008 - opatření společnosti BayernLB a státní opatření v rámci rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám
(27)
V roce 2008 obdržel podnik HGAA podporu od svých tehdejších podílníků, společnosti BayernLB a Rakouské republiky.
-
V prosinci 2008 získal podnik HGAA kapitálovou injekci ve výši 700 milionů EUR od společnosti BayernLB, svého tehdejšího většinového akcionáře, který sám obdržel v témže měsíci státní podporu od spolkové země Bavorsko.
-
Dne 29. prosince 2008 získal podnik HGAA na základě režimu mimořádné podpory určené bankám od Rakouské republiky majetkovou účast ve výši 900 milionů EUR (kapitál tier 1), jakož i záruky likvidity ve výši 1,35 miliardy EUR na emise půjček.
Prosinec 2009 - státní rekapitalizace a záruky
(28)
V rámci svého zestátnění obdržel podnik HGAA následující podpory:
-
časově omezenou záruku Rakouska ve výši 100 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám,
-
kapitálová injekce Rakouska ve výši 450 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám.
Leden 2011 - záruka na aktiva
(29)
Z důvodu potřeby dalších odpisů poskytlo Rakousko podniku HGAA na období od 31. prosince 2010 do 30. června 2013 záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR.
Prosinec 2012 - státní rekapitalizace a záruka
(30)
V souladu s rozhodnutím rakouského orgánu finančního dozoru musel podnik HGAA splnit k 31. prosinci 2012 vyšší kapitálovou kvótu, která činila 12,04 %. Z tohoto důvodu přijaly rakouské úřady ve prospěch podniku HGAA následující opatření:
-
navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí jednotlivých akcií a
-
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(31)
Podrobný popis banky a doposud schválených opatření podpory je obsažen v 17. až 19. bodu odůvodnění úvodního rozhodnutí, ve 13. až 15. a 27. až 40. bodu odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, v 15. až 19. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 10. až 12. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
2.3. DOSUD NEPOSKYTNUTÁ DOPLŇKOVÁ OPATŘENÍ PODPORY
(32)
Plán restrukturalizace předpokládá pro období 2013-2017, že pro likvidovanou část skupiny bude zapotřebí další kapitál ve výši zhruba 2,6 miliardy EUR (základní scénář), podle pesimistického scénáře pak 4,7 miliardy EUR a podle zátěžového scénáře 5,4 miliardy EUR. Za předpokladu, že kapitál bude k dispozici v likvidní formě, byly by podle základního scénáře zapotřebí likvidní prostředky ve výši 2,5 miliardy EUR, a na základě odhadů by tato částka v pesimistickém zátěžovém scénáři vzrostla do roku 2017 na částku 3,3 miliardy EUR. (Pokud by kapitálová opatření neměla vliv na likviditu, byla by případně nezbytná vyšší likvidní opatření.)
(33)
Rakousko požádalo preventivně Komisi o schválení státních podpor, které by mohly být zapotřebí pro pokrytí další potřeby kapitálu nebo likvidity takovým způsobem, aby byly dodrženy veškeré požadavky právních předpisů upravujících dohled nebo aby byly kryty ztráty. Výše poskytnutého kapitálu se omezí na částku nutnou pro dodržení regulačních požadavků ohledně minimálního kapitálu, kterou musí potvrdit příslušný orgán dohledu.
2.4. PŘÍSPĚVEK DŘÍVĚJŠÍCH PODÍLNÍKŮ PODNIKU HGAA
(34)
Před zestátněním podniku HGAA byly jeho vlastníky společnost BayernLB (67,08 %), země Korutany prostřednictvím společnosti Kärntner Landesholding (12,42 %), pojišťovna Grazer Wechselseitige Versicherung AG („GRAWE“) (20,48 %) a zaměstnanecká nadace Hypo Alpe Adria (0,02 %).
(35)
Všichni vlastníci postoupili svá práva podílníků tím, že své podíly odprodali za symbolickou cenu ve výši jednoho eura Rakousku.
(36)
Společnost BayernLB se vzdala všech svých vlastnických práv, mimo jiné i na již splacený kapitál tier 2 ve výši 300 milionů EUR, a zprostila podnik HGAA povinnosti splatit zpět již dříve poskytnuté úvěry ve výši 525 milionů EUR (16).
(37)
Pro zajištění likvidity podniku HGAA dala společnost BayernLB v prosinci 2009 opět k dispozici ukončenou likviditní linku ve výši […] EUR. Kromě toho bylo dohodnuto, že podnik HGAA si může částku ve výši […] EUR, kterou mu poskytla společnost BayernLB v rámci financování uvnitř skupiny, ponechat až do 31. prosince 2013. V roce 2014 by podniku HGAA zůstaly finanční prostředky společnosti BayernLB ve výši […] EUR, v roce 2015 pak finanční prostředky ve výši […] EUR. Na tyto částky dává Rakousko záruku pro případ rozdělení banky nebo hospodářsky srovnatelného opatření, po kterém není zajištěna životaschopnost podniku HGAA (17).
(38)
Společnost BayernLB poskytla podniku HGAA již v roce 2008 kapitál ve výši 700 milionů EUR, který byl mezitím zcela vyčerpán, protože byl v plném rozsahu použit na krytí ztrát.
(39)
Společnost GRAWE upsala nekonvertibilní kapitál tier 1 (majetková účast) ve výši 30 milionů EUR s dividendou ve výši 6 % p.a. od roku 2013 (bude-li dosaženo zisku). Dne 30. května 2011 klesla po snížení kapitálu nominální hodnota majetkové účasti na 9 milionů EUR.
(40)
Společnost GRAWE dala kromě toho do 31. prosince 2013 k dispozici zajištěnou likviditu ve výši 100 milionů EUR (50 milionů EUR bylo jištěno rakouskými dluhopisy a 50 milionů EUR jinými aktivy, která mohla být použita k převodu krytých dluhopisů).
(41)
Spolková země Korutany přispěla v prosinci 2009 k záchraně banky následujícími opatřeními:
-
kapitálová injekce ve výši 200 milionů EUR ve dvou krocích. Korutany převedly kapitál tier 2 ve výši 50 milionů EUR na majetkovou účast tier 1 ve výši zhruba 31 milionů EUR a 150 milionů EUR vložily jako majetkovou účast. Ta je spojena s šestiprocentní dividendou závislou na zisku, která by byla poprvé splatná v rozpočtovém roce 2013. Celková částka dříve poskytnuté majetkové účasti ve výši 181 milionů EUR mezitím klesla v důsledku snížení kapitálu na 55 milionů EUR,
-
likviditní opatření v přibližné výši 200 milionů EUR, která země Korutany dává k dispozici v rámci stávajících obchodních vztahů.
(42)
Následující tabulka nabízí přehled původních částek majetkové účasti, kterou podnik HGAA získal (včetně HBInt), a jejích současné výše. Je zapotřebí poukázat na to, že s majetkovou účastí nejsou spojena žádná hlasovací práva. Všechny akcie s hlasovacím právem drží Rakouská republika.
Tabulka 1
Přehled majetkové účasti
Majetková účast, rozdělená podle dřívějších podílníků
Původní částka (v EUR)
Po snížení kapitálu a jiných opatřeních (přeměna apod.)
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Země Korutany
30 772 982
9 406 653
Země Korutany
150 000 000
45 851 845
Mezisoučet
210 772 982
64 428 867
Rakouská republika
900 000 000
275 111 073
Celkem
1 110 772 982
339 539 940
(43)
Podnik HGAA odkoupil různé hybridní a jiné kapitálové nástroje výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově vypověděl, a tím zvýšil vlastní kapitál: V dubnu 2012 uskutečnil podnik HGAA transakci, která vedla ke zvýšení kapitálu tier 1 o 153 milionů EUR. V srpnu 2012 vypověděl několik hybridních nástrojů a vytvořil tak další kapitál ve výši 23,5 milionů EUR. V prosinci 2012 nabídl zpětný odkup dalších kapitálových nástrojů, který vedl k mimořádnému zisku ve výši […] EUR.
(44)
V důsledku ztrát podniku HGAA přišli navíc majitelé kapitálových nástrojů (majetkové účasti a další hybridní kapitálové nástroje) o výplatu dividend nebo kuponů závislých na zisku. Za roky 2009 a 2010 si tudíž podnik HGAA mohl ponechat více než […] EUR.
2.5. DŮVODY OBTÍŽÍ PODNIKU HGAA
(45)
Obtíže podniku HGAA vyplývají v první řadě z agresivní strategie růstu opírající se o výhodné státem garantované financování.
(46)
Podnik HGAA vsadil výrazně na rychlý růst a působení na trzích zemí jihovýchodní Evropy. Na četné nové trhy vstupoval především v letech 2000 až 2007. V důsledku toho se bilanční suma podniku HGAA zvýšila z 9,8 miliardy EUR (31. prosince 2002) na 43,3 miliardy EUR (31. prosince 2008).
Tabulka 2
Expanze podniku HGAA, rozděleno podle zemí a oblasti činnosti
(47)
Strategii expanze umožnily nízké náklady na financování, které se opíraly o státní záruky země Korutany (ručení za ztrátu, Ausfallhaftung), které vzrostly z 4,9 miliardy (31. prosince 2002) na 20,7 miliardy EUR (31. prosince 2009). Přístup k výhodným finančním prostředkům vedl k tomu, že podnik HGAA zanedbával tvorbu vkladů na místní úrovni.
(48)
Rychlé rozšiřování bilance na trzích zemí jihovýchodní Evropy a výhodné státem garantované financování se postaraly o krátkodobé zisky. Od roku 2002 do roku 2006 dosahoval podnik HGAA každý rok zisků (vyjma roku 2004). Obchodní model však zakrýval základní rizika ohledně snižování kvality aktiv a refinancování, takže banka opomenula zavést potřebné prověřování a vytvořit postupy vnitřní kontroly a řízení rizik, které byly nezbytné pro to, aby byla schopná reagovat na změněné potřeby po expanzi. Strategie banky se zaměřovala na zvyšování objemu obchodování, což mělo za následek, že banka podstupovala vysoká rizika, zejména u projektů v oblasti nemovitostí a cestovního ruchu, a hospodářská a provozní rizika byla systematicky vyhodnocována chybně. Jelikož chyběly přiměřené kontrolní mechanismy, byla banka kromě toho náchylná k podvodům, což vedlo k několika trestněprávním vyšetřováním. V průběhu času její portfolio trpělo mimo jiné v důsledku chybějícího řádného zajištění rostoucí měrou významným podílem nesplácených úvěrů. V mnoha případech bylo obtížné nebo nemožné odprodat základní jistoty, v důsledku čehož bylo nutné provést rozsáhlé odpisy.
(49)
Kromě toho podstupovala banka další rizika v oblasti splátek, protože podstatná část jejích úvěrů pro soukromé osoby a malé a střední podniky v zemích jihovýchodní Evropy byla vedena v euru nebo švýcarských francích. Tato rizika se zčásti projevila po zhodnocení - zejména švýcarského franku - vůči místním měnám.
(50)
S ohledem na rizikový profil vyplývající z jejího okruhu cílových klientů a portfolia jednala banka s nedostatečným kapitálem, i když se pohybovala v tehdy platných mezích podle právních předpisů o dozoru. Po zhoršení situace se tento faktor stal velmi rychle problémem. Z jednoho výpočtu uvedeného v předloženém plánu likvidace vyplývá, že poměr kapitálu banky by bez opatření podpory byl od roku 2013 záporný, a to jak u kapitálu tier 1 […], tak i u vlastního kapitálu celkem […]. Tento výpočet je fiktivní do té míry, že drastické zmenšení nebo likvidace banky by v tomto případě byly nezbytné ještě dříve. Podle Rakouska by likvidace ohrozila stabilitu finančního systému v Rakousku, zejména z důvodu převzetí ručení spolkovou zemí Korutany, která by asi vyvolala příslušný scénář, ale i v těch zemích jihovýchodní Evropy, v nichž má podnik HGAA významný podíl na trhu.
(51)
Banka si příliš pozdě uvědomila, že její obchodní model nefunguje, a zareagovala příliš pomalu, což bylo způsobeno zčásti komplexní strukturou skupiny a zčásti tím, že správa tak velké a heterogenní skupiny je obtížná.
(52)
Ještě na začátku […] se kvalita aktiv jevila v souvislosti s novými obchody stále jako problematická a s přihlédnutím k přiměřeným rizikovým a kapitálovým nákladům zůstaly marže nepřiměřené.
(53)
Dříve předložené plány restrukturalizace nemohly prokázat, že podnik HGAA bude moci existovat jako nezávislý, životaschopný podnik.
(54)
Podklady předložené Rakouskem, které tvoří základ tohoto rozhodnutí (18), obsahují navíc základní scénáře, z nichž vychází, že hospodářský výsledek skupiny bude v celém období 2013-2017 záporný a že kromě toho by mohla potřeba kapitálu vzrůst o dalších […] EUR. Obzvláště ve „scénáři vedení“, který neobsahuje žádná vhodná opatření k omezení případných narušení hospodářské soutěže, jsou pro rok 2017 předpokládány pouze nízké zisky […]; předtím budou jistě zaznamenány ztráty. Nadto nejsou v této prognóze brány v úvahu potenciální náklady na prodloužení záruk i po roce 2013.
2.6. ČÁSTEČNÉ SPLNĚNÍ ZÁVAZKŮ
(55)
V rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 schválila Komise opatření, která Rakousko oznámilo, z hlediska určitých závazků tohoto členského státu, které by měly zajistit, aby narušení hospodářské soutěže byla pokud možno omezena. Závazky se zaměřily na obchodní činnosti banky, například ohledně výše výnosů, rizikových kategorií klientů a splatností, a měly by přispět k tomu, že dojde k omezení rizikového chování, a tím ke snížení možnosti rozšířit obchodování na úkor soutěžitelů.
(56)
V lednu 2013 sdělilo Rakousko Komisi, že z hospodářských důvodů není banka v souvislosti s některými dceřinými společnosti schopna splnit veškeré dané závazky. Zejména poukázalo na omezení v souvislosti s úvěry v cizích měnách, úkol omezit úvěrové závazky na veřejný sektor a korporátní klientelu (úvěry pouze klientům s ratingem minimálně […]), které podle Rakouska nebylo možné zrealizovat v zemích jihovýchodní Evropy, a - s ohledem na společnost HBA - na omezení veřejných finančních závazků na […].
3. PLÁN LIKVIDACE
(57)
Dne 29. června 2013 Rakousko předložilo plán likvidace, podle kterého má proběhnout řízená likvidace podniku HGGA, takže zůstane dostatek času na odprodej potenciálně životaschopných aktiv, zatímco zbývající aktiva budou časem zlikvidována.
(58)
V důsledku plánu likvidace se sníží bilanční suma HGAA ze 43,3 miliardy EUR koncem roku 2008 na 6,56 miliardy EUR v roce 2017, tzn. o 85 %. V témže období se o 85 % sníží i rizikově vážená aktiva, a sice z 32,8 miliardy EUR koncem roku 2008 na 4,75 miliardy EUR.
(59)
Strategie likvidace platí pro tři zbývající součásti podniku HGGA: i) pro rakouskou banku (HBA), ii) síť SEE a iii) likvidovanou část.
(60)
Likvidace bude řízena z ústředí skupiny, kde mezitím byla provedena celá řada zlepšení, mimo jiné v oblasti řízení rizik, výkaznictví, oceňování jistot a ratingových řízení (19).
(61)
Hlavním bodem plánu likvidace je uzavření již zahájeného prodeje společnosti HBA a zvýšení atraktivity sítě SEE, aby nejpozději k 30. červnu 2015 mohly být všechny subjekty SEE odprodány. K tomuto účelu Rakousko přijalo celou řadu závazků v oblasti nového obchodování, aby v případě, že části SEE nebudou prodány, bylo zajištěno adekvátní vyrovnání rizik a životaschopnosti.
(62)
Tak bude podnik HGAA poskytovat nové hypotéky soukromým klientům v zásadě pouze s úrokovou sazbou ve výši […]% nebo vyšší, interní matrice nákladů refinancování musí být u každého nového závazku v přiměřeném vztahu k situaci refinancování příslušné pobočky nebo dceřiné společnosti, a […] budou - s určitými výjimkami - udělovány pouze klientům, u nichž jen dán […].
PRODEJ HBA
(63)
Dne 31. května 2013 byla se společností Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podepsána smlouva o prodeji všech podílů společnosti HBA. S provedením transakce se v současnosti počítá do 31. prosince 2013 (20).
(64)
Až do realizace prodeje se bude společnost HBA i nadále soustředit na svou pozici regionální banky v Korutanech s pobočkami ve Vídni a Salcburku. Banka je již výrazně zredukována; problematické portfolio v hodnotě 1,99 miliardy EUR bylo vyčleněno již před 31. prosincem 2011. Bilanční suma společnosti HBA činila k 31. prosinci 2012 4,15 miliardy EUR (oproti bilanční sumě ve výši 7,05 miliardy EUR k 31. prosinci 2008).
SÍŤ SEE
(65)
Obchodní činnost sítě SEE byla již značně zmenšena koncentrací na klíčové trhy a klíčové kompetence ve Slovinsku, Chorvatsku, Bosně a Hercegovině, Srbsku a Černé Hoře. Kromě toho odepsaly obchodovatelné subjekty v těchto zemích při převodu portfolia 2,4 miliardy EUR. Pro rok 2013 se předpokládá další odprodej v hodnotě […] EUR, který musí ještě schválit místní orgány dozoru. Bilanční suma celé sítě SEE, která k 31. prosinci 2012 činila 10,11 miliardy EUR, klesne po dokončení dalšího plánovaného transferu portfolia na částku nižší než […] EUR, tzn. zhruba na […] % bilanční sumy k 31. prosinci 2008 (14,8 miliardy EUR).
(66)
Dále byly provedeny změny obchodní strategie v zemích SEE. Díky orientaci na drobné živnostníky, maloobchodníky a malé a střední podniky se má zlepšit prodejnost podniků SEE. Změna je zjištěna i u strategie financování. Subjekty SEE na místě se soustřeďují silněji na objevování místních zdrojů financování a méně na žádosti o prostředky skupiny. Nové obchodní činnosti jsou již plně financovány z místních zdrojů.
(67)
Ve Slovinsku se bankovní obchodování soustřeďuje na […] a […] segment […] s cílem […]. Je výrazně omezován […]. […] má být zcela opuštěn, přičemž banka ale zůstane dále aktivní v […].
(68)
V Chorvatsku chce banka budovat svůj […], aby […]. V […] se zaměřuje silněji na […]. […] se zaměřuje na […] v malé míře.
(69)
V Bosně a Hercegovině se bude obchodní činnost v rostoucí míře zaměřovat […] ve spojení s důslednou […], lepší […] a […]. […] je omezován. Těžiště […].
(70)
V Srbsku se pozornost soustředí na […] s cílem najít […]. Pokud jde o […], leží těžiště na […], jakož i na […]. V […] se banka snaží svou činnost i u výnosných portfolií […].
(71)
V Černé Hoře se soustřeďuje […] a na […] […].
(72)
Díky nové orientaci a změně obchodní strategie bank SEE se mají jejich šance na prodej postupně zvyšovat. V důsledku plánu likvidace má být síť SEE odprodána celá nebo po částech do 30. června 2015. Prodej proběhne v otevřeném, transparentním řízení, v němž se investoři mohou rozhodnout pro převzetí celé sítě SEE nebo její části.
(73)
Části sítě SEE, které k 30. červnu 2015 nenajdou žádného kupce, ukončí od tohoto data nové obchodování a stanou se součástí likvidované části (21).
LIKVIDOVANÁ ČÁST
(74)
Cílem je provést likvidaci všech subjektů a portfolií, které byly zařazeny do likvidované části, co nejrychleji.
(75)
Likvidace obchodování v Itálii byla již zahájena. Likvidace má probíhat řízeně, aby se předešlo tomu, že vklady budou stahovány ukvapeně (22).
(76)
Mimo to zahrnuje likvidovaná část všechna další portfolia, která byla určena k likvidaci (včetně podniků, které zastavily nové obchodování, jako dceřiné společnosti v Makedonii, na Ukrajině, v Bulharsku, Německu a Maďarsku), jakož i podíly v průmyslových podnicích a podnicích v cestovním ruchu.
(77)
Likvidovaná část zahrnuje zejména:
i)
podnik HBI,
ii)
nestrategické majetkové účasti (v průmyslu a cestovním ruchu),
iii)
finanční hodnoty určené k likvidaci, tzn. a) portfolio společnosti HBInt, jakož i stávající portfolia a linie refinancování pro dceřiné společnosti (zejména podnik HBI a v zemích SEE); b) portfolia vyčleněná z některých dceřiných společností, jako jsou podnik HBI a banky SEE nebo leasingové společnosti; c) likvidované leasingové společnosti,
iv)
společnosti s menšinovým podílem Norica a HBInt Credit Management (CM) (23).
(78)
Do roku 2017 bude kumulovaná potřeba kapitálu (v první řadě z důvodu odpisů účetní hodnoty subjektů určených k odprodeji, z důvodu dalších ztrát u jednotlivých portfolií a z důvodu potřebného refinancování) podle základního scénáře činit podle odhadů zhruba 2,6 miliardy EUR a podle pesimistického zátěžového scénáře až 5,4 miliardy EUR. Plán likvidace vychází mimo to z potřeby další likvidity, jejíž výše závisí na tom, zda bude poskytnuta jako kapitál v hotovosti nebo jako záruka. Pokud by byl kapitál poskytnut v likvidní formě, činila by potřeba další likvidity podniku HGAA do roku 2017 odhadem 2,5 miliardy EUR (základní scénář), případně 3,3 miliardy EUR (pesimistický zátěžový scénář) (24).
(79)
Jelikož jsou podle Rakouska v současné době ještě ověřovány různé možnosti, mohou se tyto odhady ještě změnit. Například je ověřováno zřízení společnosti pro správu majetku bez bankovní licence, na kterou by podnik HGAA mohl převést aktiva určená k likvidaci. Takový převod by měl dopad na okamžik, ke kterému by byl kapitál potřeba.
ZÁVAZKY RAKOUSKA
(80)
Rakousko se zavázalo, že se postará o to, aby plán likvidace předložený dne 29. června 2013 ve znění pozměněném sdělením Rakouska ze dne 27. srpna 2013, jakož i závazky obsažené v příloze byly prováděny v plné míře a v souladu s harmonogramem stanoveným v uvedené příloze.
4. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(81)
Komise poukazuje na to, že formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU v souvislosti se slučitelností podpory na restrukturalizaci ve prospěch podniku HGAA s vnitřním trhem zahájila z toho důvodu, že na základě starších plánů restrukturalizace vážně pochybovala o tom, že podnik HGAA je schopen obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Komise pochybovala navíc o tom, že bylo zajištěno přiměřené sdílení zátěže a že narušení hospodářské soutěže byla dostatečně omezena.
(82)
Komise opakovaně zpochybnila schopnost podniku HGAA obnovit jeho životaschopnost (25) a vyjádřila vážné pochybnosti ohledně obchodního modelu (26). Komise navíc pochybovala o tom, že by byl podnik HGAA schopen dosáhnout pro svůj kapitál dostatečného protiplnění, což je předpoklad pro životaschopnost banky (27). Již ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 vyzvala Komise členský stát k tomu, aby jako možnost vzal v úvahu řízenou likvidaci banky (28).
(83)
Komise při kontrole životaschopnosti vyjádřila pochybnosti zejména ohledně strategie financování (29), kvality aktiv, jakož (30) i interní kontrolní struktury (31). Ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 vyjádřila Komise v 37. bodě odůvodnění pochybnosti o kvalitě nového obchodování podniku HGAA.
(84)
Pokud jde o sdílení zátěže, je jak v úvodním rozhodnutí z roku 2009 (32), tak i v rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 (33) poznamenáno, že společnost BayernLB a ostatní dřívější vlastníci podniku HGAA (GRAWE a země Korutany) možná nenesli přiměřený podíl na zátěži. Úvodní rozhodnutí z roku 2009 poukazuje ve 102. bodě odůvodnění na chybějící podíl vlastníků hybridního kapitálu podniku HGAA na sdílení zátěže.
(85)
Ve 41. bodě odůvodnění rozhodnutí o prodloužení z roku 2010 byly vyjádřeny pochybnosti o tom, zda kapitál, který podniku HGAA poskytlo Rakousko, bude podle podmínek rakouské úpravy dostatečně protiplněn, protože Rakousko na banku pohlíželo jako na banku v zásadě zdravou, a banka tak mohla profitovat z nižších sazeb než banka v potížích.
(86)
Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, vyjádřila Komise na základě dřívějších plánů restrukturalizace, které Rakousko předložilo, pochybnosti o tom, zda bude snížení bilanční sumy stačit (34), a opakovaně požadovala opatření týkající se hospodářské soutěže (35). S ohledem na neustále narůstající výši podpory požadovala Komise opakovaně dodatečná opatření, která by omezila narušení hospodářské soutěže (36).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(87)
Připomínky třetích stran nebyly podány.
6. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ RAKOUSKEM
(88)
Připomínky předložené Rakouskem se v podstatné míře dotýkají naložení se zárukou, kterou Rakouská republika poskytla společnosti BayernLB. Podle rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2012 ve věci SA. 28487 (C 16/2009) (37) o podpoře restrukturalizace pro společnost BayernLB představuje záruka Rakouské republiky na likviditu ve výši 2,638 miliardy EUR, která měla v souladu se závazkem společnosti BayernLB v rámci záchranné operace v roce 2009 zůstat v podniku HGAA, státní podporu ve prospěch společnosti BayernLB, která je slučitelná s vnitřním trhem, a proto může být schválena. Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu (38) na zrušení tohoto rozhodnutí mimo jiné s tím, že Komise neodůvodnila, proč je na opatření pohlíženo jako na slučitelné s vnitřním trhem, a že opatření nepředstavuje žádnou podporu ve prospěch společnosti BayernLB.
(89)
Rakousko se zavazuje, že se postará o to, aby byl seznam závazků v příloze dodržen v plné míře.
7. POSOUZENÍ Z HLEDISKA PRAVIDEL V OBLASTI STÁTNÍCH PODPOR
Při posouzení podpory na restrukturalizaci musí být zohledněny všechny podpory, které byly podniku HGAA uděleny od roku 2008.
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(90)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(91)
Opatření je třeba označit za státní podporu, pokud jsou splněny následující předpoklady: i) opatření je financováno ze státních prostředků, ii) zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, iii) zvýhodnění je selektivní a iv) opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí, že naruší hospodářskou soutěž, a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Opatření je označeno za státní podporu pouze tehdy, jsou-li tyto předpoklady splněny bez výjimky.
(92)
Podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu mimořádné podpory určené bankám představují státní podporu všechna opatření poskytnutá v rámci režimu. Komise dále připomíná, že ve 48. až 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z roku 2009, ve 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 konstatovala, že u opatření podpory uvedených v písmenech a) a b) jsou splněny předpoklady čl. 107 odst. 1 SFEU, a proto tato opatření představují státní podporu. Jak je dále objasněno, setrvává Komise u tohoto názoru.
a) Opatření udělená Rakouskem v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám
(93)
Veškerá opatření udělená v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, tzn. kapitálová injekce ve výši 900 milionů EUR a záruky ve výši 1,35 miliardy EUR, které byly poskytnuty v roce 2008, představují podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu podporu.
b) Další opatření udělená Rakouskem
(94)
Kromě režimu mimořádné podpory určené bankám schválilo Rakousko kapitálovou injekci ve výši 450 milionů EUR, (mezitím ukončenou) záruku na aktiva ve výši 100 milionů EUR, záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR, navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí akcií a záruku na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(95)
Jak kapitálová injekce, tak záruky jsou poskytovány ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Jsou určeny ve prospěch jednoho podniku, a jsou tudíž selektivní. Kromě toho jsou poskytovány za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, což Rakousko nepopírá. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž. Tato zjištění byla vyjádřena již v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 a toto rozhodnutí je potvrzuje.
c) Rekapitalizace prostřednictvím společnosti BayernLB
(96)
Společnost BayernLB obdržela v roce 2008 kapitálovou injekci od spolkové země Bavorsko a část prostředků použila na rekapitalizaci své dceřiné společnosti HGAA. Podle 124. bodu odůvodnění rozhodnutí o společnosti BayernLB tvoří kapitálová injekce od spolkové země Bavorsko v plné výši podporu pro společnost BayernLB. Vzhledem k tomu, že podpora udělená v rámci opatření nemůže být vyplacena dvakrát, dospěla Komise k závěru, že rekapitalizace podniku HGAA společností BayernLB nepředstavuje státní podporu ve prospěch HGAA. Dále se zdá, že společnost BayernLB jednala v době rekapitalizace podniku HGAA v souladu s tržními úvahami ve prospěch jistoty své investice do své dceřiné společnosti a že rozhodnutí o rekapitalizaci podniku HGAA nelze připisovat členskému státu.
d) Možná budoucí opatření podpory
(97)
Rakousko usiluje o schválení opatření podpory, s jejichž pomocí má být pokryta popřípadě vyplynuvší potřeba kapitálu a likvidity, která by v rámci zátěžového scénáře mohla činit 5,4 miliardy EUR kapitálu a 3,3 miliardy EUR likvidity. Tato případná budoucí opatření podpory pro likvidaci podniku HGAA budou poskytnuta ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Budou poskytnuta jedinému podniku, a jsou tudíž selektivní. Jelikož jsou poskytnuta za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, představují zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž.
Závěr k celkové výši podpor
(98)
Podpory, které Rakousko poskytlo podniku HGAA pomocí posílení kapitálu, činí celkem 3,15 miliardy EUR (včetně záruk na aktiva ve výši 300 milionů EUR, které mají stejný vliv jako kapitálová injekce). Tato částka představuje vzhledem k roku 2008 přibližně 9,6 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA. Podnik HGAA navíc obdržel celkovou částku ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk. Dále usiluje Rakousko o schválení opatření podpory, která by mohla být za určitých okolností nezbytná, aby mohla být v rámci likvidace podniku HGAA pokryta další potřeba kapitálu, která by v zátěžovém scénáři mohla činit až 5,4 miliardy EUR. To by mohlo vést k celkové částce u kapitálu a záruk aktiv ve výši 8,55 miliardy EUR, což odpovídá 26 % rizikově vážených aktiv. Dále Rakousko požádalo o schválení případných budoucích likvidních opatření ve výši 3,3 miliardy EUR.
7.2. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
7.2.1. Použitelnost čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(99)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být státní podpory pokládány za slučitelné s vnitřním trhem, mají-li „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(100)
Navzdory pomalému hospodářskému zotavení, které započalo začátkem roku 2010, zastává Komise názor, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou vzhledem k přetrvávajícímu tlaku na finančních trzích dále plněny. V červenci 2013 potvrdila Komise tento názor ve svém sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (39).
(101)
Rakouská národní banka již při dřívější příležitosti konstatovala, že podnik HGAA je systémově důležitá banka, významná pro finanční trh v Rakousku a v jihovýchodní Evropě, a toto stanovisko potvrdila v dopise ze dne 3. prosince 2012. Bez opatření podpory by orgán dozoru podnik HGAA z důvodu jeho porušení kapitálových požadavků možná uzavřel.
(102)
Uzavření banky, kterou členský stát považuje za systémově důležitou stejně jako podnik HGAA, provedené za takových okolností, by mohlo přímo poškodit finanční trhy a tím celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné nestabilní situaci na finančních trzích proto Komise vychází při svém hodnocení státních podpor v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
7.2.2. Slučitelnost opatření podpory s vnitřním trhem
(103)
Všechna opatření označená za státní podporu byla poskytnuta v rámci restrukturalizace a likvidace podniku HGAA. Ve sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (40) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) je stanoveno, za kterých předpokladů smí být finančním institucím poskytnuty v rámci současné krize restrukturalizační a likvidační opatření. Podle sdělení o restrukturalizaci je restrukturalizace finanční instituce v rámci současné krize podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem, když i) vede k obnovení životaschopnosti banky, ii) je stanoven dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení zátěže) a je zajištěno, že podpora je omezena na nezbytné minimum, a iii) jsou přijata dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
Obnovení životaschopnosti
(104)
Jak Komise stanovila ve sdělení o restrukturalizaci, musí příslušný členský stát předložit rozsáhlý plán restrukturalizace, z něhož vychází, jak má být dlouhodobá životaschopnost dotčené instituce obnovena bez státních podpor v přiměřeném období a nejpozději do pěti let. Podle 13. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci se dlouhodobé životaschopnosti dosáhne tehdy, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Pro tento účel musí být banka schopna pokrýt všechny náklady a - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - musí vykazovat přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Podle 14. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci dlouhodobá životaschopnost vyžaduje, aby byla každá získaná státní podpora buď v určité lhůtě splacena, nebo aby za ni bylo poskytnuto protiplnění podle normálních tržních podmínek, čímž se zajistí, aby jakákoliv forma dodatečné státní podpory byla ukončena.
(105)
Z dosud předložených plánů restrukturalizace podniku HGAA nevyplývá, že lze obnovit životaschopnost celé skupiny.
(106)
Komise dále konstatuje, že výhodné podmínky financování, které se opírají o záruky udělené zemí Korutany, časem skončí a že rychlý proces dohánění vývoje v národních hospodářstvích zemí jihovýchodní Evropy již skončil.
(107)
Banka není proto schopna zaplatit za svůj kapitál přiměřené protiplnění nebo státní kapitál splatit, aby se do konce období restrukturalizace vrátila do životaschopného stavu. Nezdá se tak možné, že by životaschopnost podniku HGAA jako nezávislého podniku mohla být obnovena. Z výše uvedených skutečností Komise vyvozuje, že její námitky k obnově životaschopnosti nebyly vyvráceny.
(108)
Jak uvádí bod 9 sdělení o restrukturalizaci, měly by plány restrukturalizace obsahovat srovnání s jinými možnostmi, jako je rozdělení nebo převzetí jinou bankou. Nemůže-li být životaschopnost banky obnovena, měl by plán restrukturalizace uvádět, jak lze provést řízenou likvidaci banky. Podle 21. bodu odůvodnění by se mělo vždy uvažovat o řízené likvidaci banky v obtížích či jejím prodeji v dražbě, pokud nelze věrohodně obnovit její dlouhodobou životaschopnost.
(109)
Rakouské úřady předložily plán likvidace, který předpokládá takovou strategii řízené likvidace. Předložený plán předpokládá odprodej obchodovatelných subjektů, rakouské banky HBA (v jejím případě už byla podepsána kupní smlouva) a sítě SEE ve veřejném prodeji nejpozději do konce června 2015. Všechny části, které zůstanou, se stanou předmětem kontrolovaného a řízeného procesu likvidace. V této souvislosti souhlasí Rakousko s tím, že italský subjekt HBI zastavil k 1. červenci 2013 nové obchodování. Pokud by odprodej obchodovatelných subjektů SEE do 30. června 2015 nebyl možný, ukončí i ony nové obchodování a přejdou do likvidace. V důsledku toho již nebude podnik HGAA k 30. červnu 2015 působit ve finančním sektoru.
(110)
Odprodej obchodovatelných subjektů probíhá v rámci nepodmíněných, transparentních a otevřených řízení, při nichž mají všichni zájemci na trhu možnost předložit pro subjekty nabídku. Těmito soutěžními postupy bude zajištěno, že tržní cenu vytvoří nejlepší nabídka, takže budou vyloučeny podpory pro kupujícího (41). Zjistí-li Komise, že existují podpory pro kupujícího, odděleně prověří slučitelnost příslušné podpory s vnitřním trhem.
(111)
V souvislosti s otázkou, zda by subjekty určené k odprodeji mohly tvořit hospodářskou kontinuitu podniku HGAA, a opatření podpory by tak za určitých okolností mohla představovat podporu pro tyto subjekty, konstatuje Komise především, že není ještě jasné, zda bude síť SEE prodána jako celek jednomu kupci nebo zda části současné sítě získá více kupců.
(112)
Pro stanovení hospodářské kontinuity musí být zohledněny mimo jiné následující faktory: předmět transferu, cena transferu, totožnost podílníků nebo majitelů získaného a původního podniku nebo ekonomická logika transakce (42).
(113)
Komise především konstatuje, že udělené podpory nebyly určeny k vyřešení problémů jednotlivých obchodovatelných subjektů v Rakousku nebo v jihovýchodní Evropě, nýbrž problémů podniku HGAA jako skupiny. Jádro obchodní činnosti podniku HGAA netvoří ani jedna z dceřiných společností v zemích jihovýchodní Evropy, ani společnost HBA a subjekty určené k prodeji představují jen část aktiv podniku HGAA. Kromě toho se obchodní model subjektů určených k odprodeji odlišuje od obchodního modelu podniku HGAA, který byl mezinárodní bankovní skupinou, jež se zejména na základě záruk poskytnutých zemí Korutany opírala o výhodné podmínky financování a soustředila se na rychlou expanzi díky potenciálu vyrovnávání hospodářské úrovně. V budoucnosti nebude financování dceřiných společností SEE probíhat na základě státních záruk, nýbrž se bude opírat o místní (a tím i dražší) zdroje financování, takže vzhledem k maržím a řízení rizik bude nutný obezřetnější postup. Zatímco se podnik HGAA soustředil spíše na velké podniky a určité hlavní klienty, budou se subjekty určené k odprodeji soustředit na obchody malých a středních podniků. V praxi to znamená, že subjekty určené k odprodeji budou zaměřené na nové stálé klienty.
(114)
Komise dále konstatuje, že cílem prodeje obchodovatelných subjektů je maximalizovat hodnotu aktiv podniku HGAA před jejich likvidací v zájmu věřitelů.
(115)
S ohledem na předmět převodu, skutečnosti, že podílníci podniku HGAA a subjektů určených k odprodeji nemohou být totožní, stejně jako s ohledem na ekonomickou logiku transakce prodeje zastává Komise názor, že již nebude existovat kontinuita ekonomické činnosti podniku HGAA, jakmile budou obchodovatelné subjekty prodány a podnik HGAA již nebude existovat.
(116)
Podle plánu likvidace mají být určitá aktiva z obchodovatelných subjektů určených k prodeji vyčleněna. Toto vyčlenění zlepší jak kapacitu financování těchto subjektů, tak i průměrnou kvalitu aktiv zbývající bilance, a tím přispěje k prodejnosti příslušných subjektů.
(117)
Podle 21. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci navíc může být přijatelným způsobem dosažení životaschopnosti i vytvoření samostatné „dobré banky“ kombinací „dobrých“ aktiv a pasiv existující banky, pokud tento nový subjekt nemůže nadměrným způsobem narušit hospodářskou soutěž. V tomto ohledu by bylo přijatelným řešením vytvoření holdingu SEE nebo transfer určitých aktiv ze společnosti HBInt na holding SEE s cílem vytvořit životaschopný a prodejný bankovní subjekt SEE (43).
(118)
Problém kvality aktiv, který vyplývá jak ze starého portfolia, tak i z rizikových aktivit z novější doby, by nemohl být vyřešen na základě narůstajících rizikových nákladů a snižování hodnoty u pokračujícího podniku. Z tohoto důvodu pokládá Komise plán likvidace předložený Rakouskem, podle kterého mají být problémová aktiva v rostoucí míře převáděna na likvidovaný subjekt, za přiměřenou strategii.
(119)
Co se týká financování předpokládaného v plánu likvidace, budou se subjekty určené k odprodeji stále více soustřeďovat na místní zdroje financování a pokusí se snížit svou závislost na refinancování prostřednictvím podniku HGAA. Komise tuto změnu strategie financování vítá. Konstatuje, že bude existovat další finanční závazek podniku HGAA vůči subjektům určeným k odprodeji.
(120)
Plán likvidace dále předpokládá výrazné omezení leasingových obchodů podniku HGAA, které byly jedním z hlavních důvodů jeho problémů, jelikož leasing vykazuje v poměru k rizikům s ním spojeným a související potřebě financování srovnatelně nízkou ziskovost. Toto omezení přispěje rovněž pozitivně k prodejnosti obchodovatelných subjektů.
(121)
Komise z toho vyvozuje, že životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit a že Rakouskem navržená strategie jeho řízené likvidace je vhodným prostředkem pro vyřešení jeho situace, neboť životaschopnost banky jako takovou nelze obnovit.
Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(122)
Sdělení o restrukturalizaci uvádí, že je nezbytné, aby příjemce podpory poskytl přiměřený vlastní příspěvek, aby byla podpora omezena na minimum a narušení hospodářské soutěže tak bylo drženo na co nejnižší úrovni a byl omezen morální hazard. Za tímto účelem sdělení předpokládá, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak i výše podpory a ii) že je potřeba poskytnout značný vlastní příspěvek.
(123)
Ve sdělení o restrukturalizaci je dále stanoveno, že banka by měla k financování restrukturalizace použít nejprve své vlastní zdroje, aby bylo možné omezit výši podpory na minimum. Náklady související s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do banky vložili své investice. Tohoto cíle bude dosaženo zejména tak, že dojde k převzetí ztrát dostupným kapitálem.
(124)
Všichni dřívější akcionáři podniku HGAA prodali své akcie Rakouské republice za symbolickou cenu jednoho eura, čímž se snížilo nebezpečí, že z opatření podpory budou mít prospěch dřívější akcionáři. Dřívější vlastníci dali podniku HGAA také k dispozici kapitál nebo likviditu, takže ztráty mohly být kryty a likvidita vylepšena.
(125)
Většinovým akcionářem byla v době tohoto prodeje společnost BayernLB. Ta přispěla celkem kapitálem zhruba 1,5 miliardy EUR a zároveň se vzdala dalších vlastnických práv, dokonce i dozoru nad dalším protiplněním. Celkově dala společnost BayernLB podniku HGAA k dispozici likviditu ve výši zhruba 4,3 miliardy EUR. Tato společnost dále utrpěla při prodeji svých akcií podniku HGAA značnou ztrátu z odpisů, což přispívá k tomu, že v souladu s bodem 22 sdělení o restrukturalizaci je omezován morální hazard.
(126)
Komise je tudíž názoru, že dřívější vlastník, společnost BayernLB, je značnou a přiměřenou měrou zapojena do sdílení zátěže.
(127)
Výsledek započatého právního sporu o zpětnou platbu nesplacených půjček společnosti BayernLB nemá na tento závěr žádný vliv. Pokud společnost BayernLB tento proces prohraje, bude do sdílení zátěže zapojena ještě výrazněji. Pokud proces vyhraje, na sdílení zátěže prověřovaném v tomto rozhodnutí se nezmění nic.
(128)
Příspěvek společnosti GRAWE spočívá jak v kapitálových, tak v likviditních opatřeních. Kapitál v původní výši 30 milionů EUR, který do podniku HGAA přinesla společnost GRAWE, se v důsledku rozhodnutí Rakouské republiky jakožto jediného akcionáře banky použít kapitál k pokrytí ztrát (snížení kapitálu) snížil mezitím na 9 milionů EUR. Společnost GRAWE dala podniku HGAA k dispozici i likviditu.
(129)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že společnost GRAWE je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(130)
Pokud jde o zemi Korutany, konstatuje Komise, že ta je do sdílení zátěže zapojena díky kapitálovému vkladu, který v důsledku snížení kapitálu mezitím výrazně klesl.
(131)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že země Korutany je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(132)
To, že společnost GRAWE a země Korutany obdrží za majetkovou účast vyšší protiplnění než společnost BayernLB za kapitál, který do podniku vložila, je proto odůvodněné, že společnost BayernLB dala k dispozici jiné kapitálové nástroje. Na rozdíl od společnosti GRAWE a země Korutany nepřinesla společnost BayernLB žádnou majetkovou účast, nýbrž se vzdala všech práv z kapitálových nástrojů a části likvidity. Do sdílení zátěže je tudíž zapojena silněji, což se jeví jako přiměřené, protože před získáním podniku HGAA Rakouskou republikou byla jeho dominantním vlastníkem.
(133)
Je také zapotřebí vysvětlit, zda za majetkovou účast, kterou Rakousko v podniku HGAA získalo v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, bylo uhrazeno dostatečné protiplnění. Je třeba připomenout, že v tomto režimu jsou předpokládány dvě úrokové sazby závisející na tom, zda podporovaná banka je banka v potížích nebo v zásadě zdravá banka. Podnik HGAA Rakousko označilo za banku v zásadě zdravou, a proto zaplatilo nižší protiplnění, než kdyby byl označen za banku v potížích.
(134)
K tomuto bodu Komise uvádí, že veškerá majetková účast, která je ještě k dispozici, zůstává u společnosti HBInt ‚a tím u likvidované části podniku HGAA. Jelikož likvidovaná část na trhu již nepůsobí a životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit (proto probíhá jeho likvidace), konstatuje Komise, že toto nižší protiplnění lze v tomto případě akceptovat.
(135)
Zaměstnanecká nadace Alpe Adria byla se svým podílem ve výši 0,02 % nejmenším vlastníkem podniku HGAA. Když v prosinci 2009 získala podnik HGAA Rakouská republika, byl za jedno euro prodán i její podíl. Vzhledem k plné ztrátě akcionářských práv bez jakéhokoli protiplnění je podle názoru Komise její zapojení do sdílení zátěže dostatečné, zejména s ohledem na její malou velikost v porovnání s jinými vlastníky.
(136)
Podnik HGAA podnikl řadu kroků, aby vlastníky hybridního kapitálu zapojil do sdílení zátěže tím, že tyto nástroje prodal zpět výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově splatil, což mělo značný vliv na vlastní prostředky.
(137)
Komise dále konstatuje, že u mnohých těchto hybridních a kapitálových nástrojů probíhá výplata dividend, případně kuponů pouze tehdy, když je vykázán zisk. Jelikož banka nebyla v posledních letech zisková, neobdrželi vlastníci těchto nástrojů žádné odpovídající platby. Navíc budou pro platby dividend a kuponů v budoucnosti platit omezení. Podle názoru Komise jsou vlastníci těchto nástrojů na základě toho dostatečně zapojeni do sdílení zátěže.
(138)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán likvidace podniku HGAA předpokládá přiměřené sdílení zátěže.
Omezení narušení hospodářské soutěže
(139)
Kromě toho oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci požaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření pro omezení narušení hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena narušení hospodářské soutěže na těch trzích, na nichž příjemce podpory bude po restrukturalizaci působit. V tomto případě musí být zajištěno, aby subjekty, které na trhu dále působí, dokud nebudou prodány, nepoužily získané státní prostředky tak, že by to poškodilo soutěžitele, a aby nejednaly v rozporu s hospodářskou soutěží.
(140)
Za tímto účelem Rakousko přislíbilo provést obchodní omezení stanovená v oddíle 4 přílohy, která zajistí, že až do prodeje budou narušení hospodářské soutěže, která vyplývají z existence a činnosti obchodovatelných subjektů, udržována na co nejnižší úrovni.
(141)
Způsob a forma opatření hospodářské soutěže se řídí dvěma kritérii: zaprvé výší podpory a rovněž podmínkami a okolnostmi, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé charakteristikou trhů, na nichž bude příjemce podpory působit.
(142)
Komise poukazuje na to, že podnik HGAA obdržel státní podpory ve výši 3,15 miliardy EUR ve formě kapitálu a záruk na aktiva a ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk likvidity a že v budoucnosti možná obdrží pro účely procesu likvidace ještě další státní podpory ve výši až 5,4 miliardy EUR ve formě kapitálu a 3,3 miliardy EUR ve formě likvidity.
(143)
Celková částka podpory v kapitálu a zárukách na aktiva činí 8,55 miliardy EUR a odpovídá částce cca 26 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA, která k 31. prosinci 2008 činila 32,8 miliardy EUR. Částka udělené podpory je tudíž velmi vysoká a vyžaduje odpovídající opatření.
(144)
Podle 35. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci by měla strukturální opatření jako například odprodeje podporovat vstup soutěžitelů na trh, současně by však měla stanovit, že odchod proběhne v zájmu finanční stability v přiměřené době.
(145)
Komise konstatuje, že plán likvidace stanovuje řízenou likvidaci, po které podnik HGAA nejpozději dne 30. června 2015 již nebude aktivním aktérem na trzích, ale bude již jen uskutečňovat obchodování, pro které se do té doby nenajde žádný kupec.
(146)
Pokud jde o další činnost subjektů SEE až do jejich prodeje, poskytlo Rakousko celou řadu závazků pro nové obchodování těchto podniků, s jejichž pomocí mají být v době do jejich prodeje omezována možná narušení hospodářské soutěže.
(147)
V této souvislosti hodnotí Komise pozitivně zejména omezení pro nové obchodování, k nimž se Rakousko a podnik HGAA zavázaly. Po zohlednění rizikových nákladů a nákladů financování by mělo být u nového obchodování docíleno výnosu minimálně […] % p.a. Tímto minimálním výnosem u nového obchodování bude zajištěno, že obchodovatelné subjekty nebudou razit cenovou politiku, která by byla v rozporu s hospodářskou soutěží, zároveň však přispějí k dlouhodobé životaschopnosti. V tomto smyslu se banka zavazuje k omezení doby platnosti nového obchodování, aby transformace splatnosti působila na ziskovost pouze v omezené míře. […] (44) […]. Pro […] Rakousko dále přislíbilo, že obchody znějící na […] budou omezeny na klienty s ratingem minimálně […] a celkovým objemem ve výši […] EUR. Tím se snižují rizika spojená s oslabením kurzu a rozsahem, v jakém banka v tomto segmentu trhu působí. Stručně řečeno slouží obě tato omezení k zajištění dlouhodobé ziskovosti a k omezení konkurenceschopnosti dotčených podniků.
(148)
Jako pozitivní hodnotí Komise dále závazky zlepšeného řízení rizik, zejména to, že všechny rizikové položky v hodnotě vyšší než […] EUR ročně budou nově oceněny a retailové obchody a obchody v oblasti veřejných financí budou prováděny pouze s klienty, jejichž rating bude minimálně […] (45). Tyto závazky zajišťují, že obchody budou vedeny obezřetně a dotčené podniky se nebudou řídit žádnými strategiemi riskantních obchodů. Obchody budou vedeny tak, aby bylo dosaženo vyváženého poměru mezi nezbytnou ziskovostí a patřičnou kontrolou rizik. Současně bude pomocí závazků vyloučena agresivní strategie expanze na trhu.
(149)
Komise oceňuje pozitivně dvojí účel závazků vyjádřených ve 147. a 148. bodě odůvodnění. Na jedné straně přispívají k tomu, že se zvyšují šance na odprodej, protože nejsou uskutečňovány žádné příliš riskantní obchody, a na druhou stranu snižují narušení hospodářské soutěže tím, že je omezováno agresivní chování a nové obchodování.
(150)
Podle plánu likvidace budou všechny obchodovatelné části podniku HGAA zlikvidovány nebo prodány. Rakousko rozhodně přislíbilo, že společnost HBA bude prodána do 30. června 2014 a síť SEE (jako celek nebo po částech) do 30. června 2015. Poté bude zastaveno nové obchodování a podnik HGAA trh opustí, protože veškeré činnosti budou buď zlikvidované, nebo budou transparentním způsobem prodány třetím osobám. Tento proces prodeje a likvidace přispívá výraznou měrou k omezení narušení hospodářské soutěže, která jsou způsobena podporou, protože podnik HGAA jako takový z trhu zmizí.
(151)
Podle názoru Komise ospravedlňuje stále nestabilní situace na finančních trzích, zejména v zemích SEE, skutečně dlouhou lhůtu (30. června 2015) pro prodej subjektů v těchto zemích. Komise konstatuje, že obchody v Rakousku byly již prodány, a že, pokud prodej nebude dokončen do 30. června 2014, budou zlikvidovány i tyto obchody.
(152)
Úhrnem Komise konstatuje, že se zbývající bilanční suma a rizikově vážená aktiva podniku HGAA sníží do roku 2017 zhruba o 85 % (pokud se prodej uskuteční podle plánu).
(153)
Navíc k těmto dalekosáhlým opatřením přislíbilo Rakousko, že zakáže odkazy na státní podporu pro účely reklamy a agresivní obchodní praktiky. Komise také vítá zákaz převzetí, který zajistí, že státní podpora nebude využita k převzetí soutěžitele, nýbrž bude sloužit svému stanovenému účelu, a sice k financování procesu likvidace.
(154)
Komise s politováním konstatuje, že Rakousko splnilo své závazky, které dalo v rámci rozhodnutí o záchraně z prosince 2012, jen zčásti. Nedodržení některých těchto závazků, které měly pouze omezené trvání, bude však podle názoru Komise vyváženo plným rozdělením a likvidací banky.
(155)
S přihlédnutím k závazkům a s ohledem na přiměřenost vlastního příspěvku a sdílení zátěže uvedené ve 122. až 138. bodě odůvodnění zastává Komise názor, že existují dostatečné záruky pro to, aby případná narušení hospodářské soutěže byla navzdory vysoké částce podpory poskytnuté podniku HGAA omezena.
ZÁVĚRY
(156)
S ohledem na závazky Rakouska dospěla Komise k závěru, že strategie likvidace je v souladu se sdělením o restrukturalizaci, podpora na likvidaci je omezena na nezbytné minimum a narušení hospodářské soutěže jsou udržována na co nejnižší úrovni. Tato podpora na likvidaci je tudíž podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory představují následující opatření:
a)
rekapitalizace ve výši 900 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
b)
rekapitalizace ve výši 450 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
c)
záruky ve výši 1,35 miliardy EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
d)
záruka na aktiva ve výši 100 milionů EUR;
e)
záruka na aktiva ve výši 200 milionů EUR;
f)
rekapitalizace ve výši 500 milionů EUR;
g)
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR;
h)
možný budoucí kapitál pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 5,4 miliardy EUR;
i)
možná budoucí likvidita pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 3,3 miliardy EUR.
2. Státní podpory uvedené v odstavci 1 jsou s ohledem na závazky uvedené v příloze slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Rakousko zaručuje, že plán likvidace, který byl předložen dne 29. června 2013 a doplněn dne 27. srpna 2013, včetně závazků uvedených v příloze, bude proveden v plném rozsahu.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Bruselu dne 3. září 2013.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 3 septembre 2013
concernant l’aide d’État SA.32554 (09/C)
Aide à la restructuration de l’Autriche en faveur d’Hypo Group Alpe Adria
[notifiée sous le numéro C(2013) 5648]
(Le texte en langue allemande est le seul faisant foi.)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
(2014/341/UE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 108, paragraphe 2,
vu l’accord sur l’Espace économique européen, et notamment son article 62, paragraphe 1, point a),
après que les États membres et les autres parties intéressées ont été invités à présenter leurs observations conformément aux dispositions mentionnées ci-dessus (1),
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
(1)
En décembre 2008, Hypo Group Alpe Adria (ci-après «HGAA» ou la «banque») a reçu de la République d’Autriche, agissant dans le cadre de son plan d’aide d’urgence au secteur bancaire (2)) (ci-après le «plan d’aide aux banques») une injection de capital Tier 1 sans droit de vote (Partizipationskapital) d’un montant de 900 millions d’EUR (3).
(2)
Le 29 avril 2009, l’Autriche a transmis à la Commission un plan de viabilité pour HGAA.
(3)
Par sa décision du 12 mai 2009 concernant l’aide d’État N 254/09 (4) (ci-après la «décision d’ouverture de 2009»), la Commission a ouvert la procédure formelle d’examen visée à l’article 16 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d’application de l’article 108 du traité sur le fonctionnement de l’Union européenne (5), dans la mesure où elle avait des doutes sur la compatibilité avec le marché intérieur de l’aide à la restructuration accordée en décembre 2008 par l’Allemagne à la banque BayernLB, actionnaire majoritaire de HGAA. Dans cette même décision, la Commission posait la question de savoir si HGAA était fondamentalement une banque saine.
(4)
HGAA a été nationalisée le 23 décembre 2009. À cette occasion, la Commission a, par sa décision du 23 décembre 2009 concernant les aides d’État C 16/09 et N 698/09 (6) (ci-après la «décision de sauvetage de décembre 2009»), s’appuyant sur l’article 107, paragraphe 3, point b), du traité sur le fonctionnement de l’Union européenne (ci-après le «TFUE»), autorisé différentes mesures d’aide à titre temporaire, c’est-à-dire jusqu’à l’adoption d’un plan de restructuration concluant. Par cette même décision, la Commission a étendu la procédure formelle d’examen à d’autres mesures d’aide de l’Autriche en faveur de HGAA.
(5)
Le 22 juin 2010, la Commission a une nouvelle fois prolongé la procédure formelle d’examen. La raison essentielle en était que le plan de restructuration révisé pour HGAA, qui avait été présenté le 16 avril 2010, ne faisait pas apparaître comment était garanti le rétablissement de la viabilité de la banque, comment une répartition des charges appropriée était obtenue et comment les distorsions de concurrence engendrées par l’aide devaient être maîtrisées dans une mesure suffisante. De plus, la Commission a prolongé l’autorisation de l’aide que, dans sa décision de sauvetage de décembre 2009, elle avait déclarée temporairement compatible avec le marché intérieur, jusqu’à la conclusion de son examen du plan de restructuration [ci-après la «décision de prolongation de 2010» (7)].
(6)
Le 29 décembre 2010, l’Autriche a notifié l’octroi d’une aide supplémentaire en faveur de HGAA, sous la forme d’une garantie des actifs d’un montant de 200 millions d’EUR. Cette mesure d’aide a été autorisée par la décision de la Commission du 19 juillet 2011 concernant les aides d’État SA.32172 (2011/NN) et SA.32554 (2009/C) (8) (ci-après la «décision de sauvetage de juillet 2011»).
(7)
Le 7 février 2011, la Commission a informé l’Autriche et l’Allemagne que la procédure concernant l’aide d’État N 698/09 (9) relative à HGAA et celle concernant l’aide d’État C 16/09 relative à BayernLB seraient scindées. La procédure relative à HGAA a été ensuite enregistrée en tant qu’aide d’État SA.32554 (2009/C). La présente décision se réfère exclusivement à l’aide d’État SA.32554 (2009/C).
(8)
Le 21 avril 2011, l’Autriche a présenté un nouveau plan de restructuration pour HGAA.
(9)
Le 3 décembre 2012, l’Autriche a notifié une nouvelle mesure d’aide en faveur de HGAA sous la forme, d’une part, d’une injection de capital effectuée par la République d’Autriche dans le cadre d’actions de quotité et, d’autre part, l’octroi d’une garantie d’État sur les instruments de dette subordonnée émis par HGAA. La notification contenait une série d’obligations pour HGAA. Ces mesures ont été autorisées temporairement par la décision de la Commission du 5 décembre 2012 concernant l’aide d’État SA.32554 (2009/C) (10) (ci-après la «décision de sauvetage de décembre 2012»). L’autorisation était associée à certains engagements de la part de l’Autriche. Toutefois, l’Autriche n’a respecté ces engagements que partiellement.
(10)
Le 5 octobre 2012, l’Autriche a formé un recours en annulation de la décision du 25 juillet 2012 concernant l’aide d’État SA.28487 (C 16/09 ex N 254/09) (11) relative à BayernLB. Cette décision a été abrogée par la suite et remplacée par la décision de la Commission du 5 février 2013 (12) (ci-après la «décision BayernLB»).
(11)
Pour une description détaillée de la procédure, il est renvoyé à la décision d’ouverture de 2009, à la décision de sauvetage de décembre 2009, à la décision de prolongation de 2010, à la décision de sauvetage de juillet 2011 et à la décision de sauvetage de décembre 2012.
(12)
Les différents plans de restructuration visant HGAA et leurs modifications ont fait l’objet, durant la période de juillet 2010 à août 2013, de nombreuses rencontres et conférences téléphoniques, ainsi que d’autres formes d’échange d’informations entre les représentants de l’Autriche, ceux de la banque et les services de la Commission.
(13)
Le 29 juin 2013, l’Autriche a notifié un plan de restructuration prévoyant la résolution de HGAA; ce plan a été complété le 27 août 2013.
2. DESCRIPTION
2.1. LA BANQUE BÉNÉFICIAIRE
(14)
HGAA est un groupe financier présent au niveau international, qui a son siège à Klagenfurt (Carinthie), d’où les activités bancaires et de crédit-bail, y compris la partie à résoudre, sont contrôlées et pilotées par Hypo Alpe Adria Bank-International (ci-après «HBInt»). HBInt remplit à l’échelle du groupe des fonctions centrales telles que le contrôle et l’établissement du bilan du groupe, la gestion du risque, les affaires juridiques et la conformité, la gestion des liquidités, les opérations d’émission et le refinancement des filiales de HGAA.
(15)
Fin 2012, le total du bilan de HGAA s’élevait à 33,8 milliards d’EUR, et les actifs pondérés en fonction des risques (ci-après les «RWA») s’élevaient à environ 21 milliards d’EUR.
(16)
HGAA est propriété de la République d’Autriche à 100 % (13).
(17)
Au 31 décembre 2008, HGAA était représentée, par l’intermédiaire de ses filiales bancaires et/ou de crédit-bail, dans les douze pays suivants: Autriche, Slovénie, Italie, Allemagne, Hongrie, Bulgarie, Croatie, Serbie, Bosnie-Herzégovine, Monténégro, Ukraine et l’ancienne République yougoslave de Macédoine.
(18)
Actuellement, HGAA est active en Autriche à travers HBA. Elle est en outre représentée en Slovénie (avec HBS et la société de crédit-bail HLS), en Croatie (avec HBC et la société intégrée de crédit-bail HAALC), en Bosnie-Herzégovine (avec les deux banques HBFBiH et - en République serbe de Bosnie - HBRS, y compris la société de crédit-bail HLRS), en Serbie (avec HBSE) et au Monténégro (avec HBM) (l’ensemble de ces pays étant dénommés ci-après les «pays d’Europe du Sud-Est»).
(19)
Un processus de résolution a été entamé pour de nombreuses participations industrielles et filiales financières de la banque. Ainsi, l’italienne HBI a cessé toute nouvelle opération au 1er juillet 2013. Parmi les autres filiales mises en liquidation, on trouve la société de crédit-bail croate HLC et la société de défaisance croate H-ABDUCO, issue du transfert d’actifs bancaires; la société de crédit-bail autrichienne HLA, la société de crédit-bail allemande HLG; au Monténégro, la société de crédit-bail HLM et la société de défaisance HDM, issue du transfert d’actifs bancaires; la société de crédit-bail hongroise HLHU, la société de crédit-bail bulgare HLBG, la société de crédit-bail macédonienne HLMK, la société de crédit-bail ukrainienne HLUA; en Bosnie-Herzégovine, la société de crédit-bail HETABiH et la société de défaisance BORA, issue du transfert d’actifs bancaires; les sociétés de crédit-bail serbes HLSE et HRSE; les deux sociétés slovènes TCK et TCV, issues d’un transfert d’activités bancaires et de leasing; ainsi que la société de crédit-bail HLI (14). La banque privée Alpe Adria au Liechtenstein a déjà été liquidée.
(20)
Les considérants qui suivent offrent un aperçu des unités de l’entreprise qui sont toujours en activité.
(21)
La filiale autrichienne HBA propose des services bancaires pour les particuliers, les entreprises et les clients institutionnels. Elle offre tous les services bancaires classiques d’une banque universelle. HBA bénéficie d’un ancrage régional fort en Carinthie, et dispose également de succursales à Vienne et à Salzbourg. Sa part de marché en Autriche est inférieure à […] (15) % en termes d’actifs et est de […] % pour les dépôts.
(22)
Le groupe est présent en Slovénie à travers la banque HBS (part de marché d’environ […] % pour les actifs et […] % pour les dépôts). La société de crédit-bail HLS se concentre sur le crédit-bail de biens d’équipements et pratique aussi une sélection d’opérations de crédit-bail immobilier.
(23)
La société croate HBC est une banque universelle (part de marché d’environ […] % pour les actifs et […] % pour les dépôts). HAALC est active dans les opérations de crédit-bail et affiche une part de marché d’environ […] % en termes de volume de financements nouveaux.
(24)
En Bosnie-Herzégovine, deux banques différentes sont actives: HBRS en République serbe de Bosnie (part de marché d’environ […] % pour les actifs et […] % pour les dépôts) et HBFBiH en Fédération de Bosnie-Herzégovine (part de marché d’environ […] % pour les actifs). La société de crédit-bail HLRS, propriété de HBRS, dispose d’une part de marché d’environ […] % en termes de volume de financements nouveaux.
(25)
La part de marché de HBM au Monténégro est d’environ […] % en ce qui concerne les actifs. Les opérations de crédit-bail générées par la banque représentent une part de marché de […] %.
(26)
La société serbe HBSE concentre ses activités sur le segment des services bancaires aux particuliers et aux entreprises (part de marché d’environ […] % pour les actifs et […] % pour les dépôts).
2.2. MESURES D’AIDE
Décembre 2008 - Mesures de BayernLB et mesures étatiques dans le cadre du plan d’aide aux banques autrichien
(27)
En 2008, HGAA a été soutenue par BayernLB, alors son actionnaire, et par la République d’Autriche.
-
En décembre 2008, HGAA a reçu une injection de capital de 700 millions d’EUR de BayernLB, qui était alors son actionnaire majoritaire et avait reçu, le même mois, des aides d’État de la part de l’État libre de Bavière.
-
Le 29 décembre 2008, HGAA bénéficiait, au titre du plan d’aide de la République d’Autriche, d’une injection de capital Tier 1 sans droit de vote d’un montant de 900 millions d’EUR ainsi que des garanties de liquidités de 1,35 milliard d’EUR visant à sécuriser ses émissions obligataires.
Décembre 2009 - Recapitalisation par l’État et garanties
(28)
Dans le cadre de sa nationalisation, HGAA a reçu les aides suivantes:
-
une garantie des actifs limitée dans le temps de la part de l’Autriche, au titre de son plan d’aide aux banques, d’un montant de 100 millions d’EUR, aux conditions consenties aux banques en difficulté,
-
une injection de capital de la part de l’Autriche, au titre de son plan d’aide aux banques, d’un montant de 450 millions d’EUR, aux conditions consenties aux banques en difficulté.
Janvier 2011 - Garantie des actifs
(29)
En raison du besoin d’amortissements supplémentaires, l’Autriche a octroyé à HGAA une garantie des actifs s’élevant à 200 millions d’EUR pour la période du 31 décembre 2010 au 30 juin 2013.
Décembre 2012 - Recapitalisation par l’État et garanties
(30)
Conformément à une décision de l’autorité autrichienne de surveillance des marchés financiers, HGAA devait respecter un ratio de fonds propres plus élevé, de 12,04 %, à la date du 31 décembre 2012. Les autorités autrichiennes ont par conséquent consenti les mesures suivantes au profit de HGAA:
-
une recapitalisation de 500 millions d’EUR par l’achat d’actions de quotité, et
-
une garantie d’État sur les instruments de dette subordonnée Tier 2 pour une valeur nominale de 1 milliard d’EUR.
(31)
Une description détaillée de la banque et des mesures d’aide autorisées à ce jour figure aux considérants 17 à 19 de la décision d’ouverture, aux considérants 13 à 15 et 27 à 40 de la décision de sauvetage de décembre 2009, aux considérants 15 à 19 de la décision de sauvetage de juillet 2011 et aux considérants 10 à 12 de la décision de sauvetage de décembre 2012.
2.3. MESURES D’AIDE SUPPLÉMENTAIRES NON ENCORE OCTROYÉES
(32)
Pour la période 2013-2017, le plan de restructuration prévoit, pour la partie à résoudre, un besoin supplémentaire en fonds propres de l’ordre de 2,6 milliards d’EUR (scénario de base), s’élevant à 4,7 milliards d’EUR dans le scénario le plus pessimiste et à 5,4 milliards d’EUR dans un scénario de stress. En admettant que le capital soit disponible sous forme liquide, le besoin supplémentaire de liquidités de HGAA serait de 2,5 milliards d’EUR dans le scénario de base et, selon les estimations, il grimperait à 3,3 milliards à l’échéance 2017 dans le cadre d’un scénario de stress pessimiste (si les mesures de recapitalisation ne devaient pas avoir d’effet sur les liquidités, il serait éventuellement nécessaire de prendre des mesures supplémentaires pour accroître celles-ci).
(33)
Par précaution, l’Autriche a demandé à la Commission d’autoriser les aides d’État qui pourraient être nécessaires pour couvrir les besoins supplémentaires de fonds propres ou de liquidités de manière à satisfaire l’ensemble des exigences visées par le droit prudentiel ou pour couvrir les pertes. Le montant du capital octroyé sera limité au montant nécessaire pour respecter les exigences relatives au minimum de fonds propres, qui doivent être confirmées par l’autorité de surveillance compétente.
2.4. CONTRIBUTION D’ANCIENS ACTIONNAIRES DE HGAA
(34)
Avant sa nationalisation, HGAA avait pour propriétaires BayernLB (67,08 %), le Land de Carinthie, par l’intermédiaire de sa société de participation (Kärntner Landesholding, 12,42 %), la société Grazer Wechselseitige Versicherung AG (ci-après «GRAWE», 20,48 %) et la fondation du personnel (Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria, 0,02 %).
(35)
Tous les propriétaires ont renoncé à leurs droits d’actionnaires, dans la mesure où ils ont cédé leurs parts à l’Autriche au prix symbolique d’un euro.
(36)
BayernLB a renoncé à tous ses droits d’actionnaires, y compris au capital complémentaire déjà versé (capital Tier 2) de 300 millions d’EUR, et elle a dégagé HGAA de l’obligation de rembourser les crédits précédemment octroyés pour un montant de 525 millions d’EUR (16).
(37)
Afin de garantir les liquidités de HGAA, BayernLB a remis à disposition une ligne de liquidités venue à échéance en décembre 2009, pour un montant de […] EUR. De plus, il a été convenu que HGAA pourrait conserver jusqu’au 31 décembre 2013 les […] EUR de BayernLB accordés par un financement interne au groupe. En 2014, HGAA détiendrait encore […] EUR de fonds de BayernLB, et […] EUR en 2015. En cas de division de la banque ou d’une autre mesure équivalente sur le plan économique après laquelle la viabilité de HGAA n’est pas garantie, ces montants sont garantis par l’Autriche (17).
(38)
BayernLB avait déjà procédé en 2008 à une injection de capital en faveur de HGAA d’un montant de 700 millions d’EUR, qui a entre-temps été complètement épuisée puisqu’elle a été utilisée intégralement pour la couverture des pertes.
(39)
GRAWE a souscrit 30 millions d’EUR de capital Tier 1 sans droit de vote non échangeable, avec un dividende de 6 % p.a. à partir de 2013 (si des bénéfices sont réalisés). À la date du 30 mai 2011, la valeur nominale de ce capital sans droit de vote a été ramenée à 9 millions d’EUR après une réduction du capital.
(40)
GRAWE a en outre mis à disposition, jusqu’au 31 décembre 2013, des liquidités garanties pour un montant de 100 millions d’EUR (50 millions d’EUR ont été garantis par des titres de créance autrichiens, et 50 millions d’EUR par d’autres actifs agréés pour l’émission de titres de créance couverts).
(41)
En décembre 2009, le Land de Carinthie a contribué au sauvetage de la banque par les mesures suivantes:
-
injection de capital de 200 millions d’EUR, en deux étapes. La Carinthie a converti 50 millions d’EUR de capital Tier 2 en quelque 31 millions d’EUR de capital Tier 1 sans droit de vote, et a ajouté 150 millions d’EUR sous forme de capital sans droit de vote. Le capital sans droit de vote est assorti d’un dividende de 6 %, conditionné par la réalisation de bénéfices, qui serait payable pour la première fois pour l’exercice 2013. Le montant total de 181 millions d’EUR du capital sans droit de vote versé dans un premier temps a ensuite été réduit à 55 millions d’EUR, du fait d’une réduction du capital,
-
des mesures d’apport de liquidités pour environ 200 millions d’EUR, qui ont été fournies par le Land de Carinthie dans le cadre de relations commerciales existantes.
(42)
Le tableau qui suit donne un aperçu des montants initiaux du capital sans droit de vote qui a été versé à HGAA (y compris à HBInt) et de leur valeur actuelle. Il convient de rappeler que ce Partizipationskapital ne s’accompagne d’aucun droit de vote. L’ensemble des actions donnant un droit de vote sont détenues par la République d’Autriche.
Tableau 1
Aperçu du capital sans droit de vote
Capital sans droit de vote, ventilé suivant les anciens actionnaires
Montant initial (en EUR)
Montant après la réduction de capital et les autres mesures (conversion, etc.)
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Land de Carinthie
30 772 982
9 406 653
Land de Carinthie
150 000 000
45 851 845
Total intermédiaire
210 772 982
64 428 867
République d’Autriche
900 000 000
275 111 073
Total
1 110 772 982
339 539 940
(43)
HGAA a racheté différents instruments de capital hybrides et autres nettement en dessous de leur valeur nominale, ou elle y a renoncé dans leur ensemble, augmentant ainsi sa base de capital: en avril 2012, HGAA a opéré une transaction qui a conduit à une augmentation du capital Tier 1 de 153 millions d’EUR. En août 2012, elle a renoncé à certains instruments hybrides, générant ainsi 23,5 millions d’EUR de capital supplémentaire. En décembre 2012, HGAA a proposé un rachat d’autres instruments de capital, qui a conduit à un bénéfice extraordinaire de […] EUR.
(44)
En raison des pertes subies par HGAA, les détenteurs d’instruments de capital propre (capital sans droit de vote et autres instruments de capital hybrides) ont été privés du paiement de dividendes ou de coupons liés aux bénéfices. Pour 2009 et 2010, HGAA a pu ainsi conserver plus de […] EUR.
2.5. CAUSES DES DIFFICULTÉS DE HGAA
(45)
Les difficultés de HGAA sont imputables en premier lieu à une stratégie de croissance agressive basée sur des financements favorables avec garantie de l’État.
(46)
HGAA a misé de manière massive sur une croissance rapide et une reprise des marchés des pays d’Europe du Sud-Est. Particulièrement dans la période de 2000 à 2007, HGAA a fait son entrée sur plusieurs nouveaux marchés. Par voie de conséquence, son total du bilan est passé de 9,8 milliards d’EUR (31 décembre 2002) à 43,3 milliards d’EUR (31 décembre 2008).
Tableau 2
Expansion de HGAA, ventilée par pays et domaine d’activité
(47)
Cette stratégie d’expansion a été rendue possible par les faibles coûts de financement, qui reposaient sur les garanties d’État du Land de Carinthie (régime de garantie de bonne fin destinée aux institutions publiques de crédit, ou «Ausfallshaftung»), qui sont passées de 4,9 milliards d’EUR (31 décembre 2002) à 20,7 milliards d’EUR (31 décembre 2009). L’accès facilité à ces ressources financières a eu pour effet que HGAA a négligé la constitution de dépôts au niveau local.
(48)
L’extension rapide du total du bilan sur les marchés d’Europe du Sud-Est et les financements favorables bénéficiant de la garantie d’État ont produit des bénéfices à court terme. De 2002 à 2006, HGAA a réalisé des bénéfices chaque année (à l’exception de 2004). Ce modèle économique cachait toutefois des risques de fond inhérents à la détérioration de la qualité des actifs et du refinancement, si bien que la banque ne s’est pas donné la peine de mettre en place la surveillance nécessaire et de développer des procédures de contrôle interne et de gestion du risque, lesquelles auraient été utiles pour pouvoir réagir à l’évolution des besoins successive à son expansion. La stratégie de la banque était orientée vers l’accroissement du volume d’activités, ce qui a eu pour conséquence que la banque a pris des risques élevés, notamment sur des projets dans le secteur immobilier et du tourisme, et que les risques économiques et commerciaux ont systématiquement été mal évalués. En l’absence de mécanismes de contrôle adéquats, la banque était en outre exposée à la fraude, ce qui a donné lieu à plusieurs enquêtes pénales. Avec le temps, par manque de garanties régulières, son portefeuille a été de plus en plus touché par une part significative de prêts improductifs. Dans de nombreux cas, il était difficile, voire impossible, de revendre les garanties assorties à ces prêts, ce qui a rendu nécessaires d’importants amortissements.
(49)
De plus, la banque s’est exposée à des risques de remboursement supplémentaires, puisqu’une partie importante de ses crédits à des particuliers et à des petites et moyennes entreprises (ci-après les «PME») dans les pays d’Europe du Sud-Est était libellée en euro ou en franc suisse. Après la réévaluation - particulièrement celle du franc suisse - face aux devises locales, ces risques ont dû en partie être supportés.
(50)
Compte tenu du profil de risque résultant de sa clientèle cible et de son portefeuille, la banque a agi avec un capital insuffisant, même si elle n’a pas franchi les seuils prévus par le droit prudentiel alors en vigueur. Après que la situation s’est détériorée, ce facteur est très vite devenu un problème. Il ressort d’un calcul contenu dans le plan de résolution présenté que, sans les mesures d’aide, le ratio de fonds propres de la banque aurait été négatif à partir de 2013, tant pour le capital Tier 1 […] que pour les fonds propres dans leur ensemble […]. Ce calcul est fictif dans la mesure où une réduction drastique de la taille de la banque ou sa résolution aurait dans ce cas été nécessaire bien auparavant. Selon les explications de l’Autriche, une résolution aurait nui à la stabilité du système financier en Autriche, notamment en raison des garanties endossées par le Land de Carinthie, qui auraient éventuellement déclenché un tel scénario d’instabilité, mais aussi dans les pays d’Europe du Sud-Est où HGAA détient une part de marché importante.
(51)
La banque a admis trop tard que son modèle économique ne fonctionnait pas, et elle a réagi trop lentement, ce qui est imputable, pour une part, à la structure complexe du groupe, et pour une autre part, au fait qu’un groupe si grand et si hétérogène est difficile à administrer.
(52)
Au début de […], la qualité des actifs relatifs aux nouvelles opérations apparaissait toujours problématique, et si l’on tient compte de ce que sont des coûts du risque et du capital adéquats, les marges restaient inappropriées.
(53)
Les plans de restructuration remis précédemment n’ont pas pu établir que HGAA pouvait exister en tant qu’entreprise indépendante et viable.
(54)
Les documents transmis par l’Autriche et sur lesquels se fonde la présente décision (18) contiennent en outre des scénarios de base dont il ressort que le résultat du groupe pour l’ensemble de la période 2013-2017 pourrait être négatif et que le besoin en capitaux pourrait encore augmenter de […] EUR. Même le «scénario de management», qui ne contient pas de mesures appropriées pour limiter les éventuelles distorsions de concurrence, ne prédit qu’un maigre bénéfice de […] pour l’année 2017, des pertes devant être enregistrées pour la période qui précède. De plus, cette prévision ne prend pas en considération les coûts potentiels pour les prolongements des garanties au-delà de l’année 2013.
2.6. RESPECT PARTIEL DES ENGAGEMENTS
(55)
Dans la décision de sauvetage de décembre 2012, la Commission a autorisé les mesures notifiées par l’Autriche au regard de certains engagements de l’État membre, qui devaient assurer que les distorsions de concurrence soient limitées autant que possible. Ces engagements se fondaient sur une restriction des activités commerciales de la banque, par exemple en ce qui concerne les niveaux de rendement, les catégories de risque des clients et les échéances; ils devaient contribuer à limiter les comportements risqués et à réduire ainsi la possibilité d’une extension des activités au détriment des concurrents.
(56)
En janvier 2013, l’Autriche a communiqué à la Commission que, pour des motifs économiques, la banque n’avait pas été en mesure de respecter l’ensemble de ces engagements en ce qui concerne certaines de ses filiales. Il était question notamment des promesses relatives aux restrictions dans le domaine des crédits en devises étrangères, aux prescriptions de limiter l’engagement de crédits destinés aux pouvoirs publics et aux entreprises, crédits octroyés uniquement à des clients ayant une notation minimale de […], qui ne pouvaient pas être appliquées, d’après l’Autriche, dans les pays d’Europe du Sud-Est, et à la limitation, pour ce qui concerne HBA, de l’engagement financier public […].
3. PLAN DE RÉSOLUTION
(57)
Le 29 juin 2013, l’Autriche a présenté un plan de résolution en vertu duquel HGAA doit être soumise à un processus de résolution ordonnée, de manière à ce qu’il reste assez de temps pour vendre les actifs potentiellement viables, tandis que les actifs résiduels seraient liquidés progressivement.
(58)
Conformément à ce plan de résolution, le total du bilan de HGAA sera réduit de 43,3 milliards d’EUR, fin 2008, à 6,56 milliards d’EUR en 2017, soit de 85 %. Dans le même temps, les RWA seront également diminués de 85 %, soit de 32,8 milliards d’EUR, fin 2008, à 4,75 milliards d’EUR.
(59)
La stratégie de résolution s’applique aux trois segments résiduels de HGAA: i) la banque autrichienne (HBA); ii) le réseau en Europe du Sud-Est; et iii) la partie à résoudre.
(60)
La résolution est pilotée depuis la structure centrale du groupe, dans laquelle une série d’améliorations ont été déjà opérées, notamment dans la gestion du risque, dans la communication de données, dans l’évaluation des garanties et dans la procédure de notation (19).
(61)
Au cœur du plan de résolution figurent la conclusion de la vente, déjà entamée, de HBA et l’accroissement de l’attractivité du réseau d’Europe du Sud-Est, afin que toutes les unités de ce réseau puissent être cédées le 30 juin 2015 au plus tard. L’Autriche a pris à cet égard une série d’engagements en matière de nouvelles opérations afin de garantir un équilibre adéquat entre risque et rentabilité aussi longtemps que les éléments du réseau d’Europe du Sud-Est n’auront pas été vendus.
(62)
Ainsi, HGAA n’accordera en principe des prêts hypothécaires à des clients privés qu’à un taux de prêt de […] % ou plus; la matrice des coûts de refinancement devra, pour chaque nouvel engagement, se situer dans un rapport adéquat par rapport à la situation de refinancement de la branche ou de la filiale concernée; et les […] ne seront accordés - sauf exceptions déterminées - qu’aux clients présentant […].
VENTE DE HBA
(63)
Le 31 mai 2013, un contrat de vente de tous les segments de HBA a été conclu avec Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. La date du 31 décembre 2013 est actuellement prise en considération pour le parachèvement de la transaction (20).
(64)
Jusqu’à l’exécution complète de la vente, HBA continuera de se concentrer sur sa position de banque régionale en Carinthie, avec des succursales à Vienne et à Salzbourg. La banque a déjà vu sa taille nettement réduite; un portefeuille problématique, évalué à 1,99 milliard d’EUR, avait été détaché avant le 31 décembre 2011. Le total du bilan de HBA s’élevait à 4,15 milliards d’EUR au 31 décembre 2012 (contre un total du bilan de 7,05 milliards d’EUR au 31 décembre 2008).
RÉSEAU D’EUROPE DU SUD-EST
(65)
L’activité opérationnelle du réseau d’Europe du Sud-Est a déjà été considérablement réduite avec la concentration sur les marchés et compétences formant le cœur d’activité en Slovénie, en Croatie, en Bosnie-Herzégovine, en Serbie et au Monténégro. De plus, les unités en mesure d’être présentes sur le marché dans ces pays ont été libérées d’obligations grâce à un transfert de portefeuille d’un montant de 2,4 milliards EUR. Une nouvelle cession d’une valeur de […] EUR est prévue pour 2013, mais doit encore obtenir l’autorisation des autorités de surveillance locales. Le total du bilan de l’ensemble du réseau d’Europe du Sud-Est, qui s’élevait à 10,11 milliards d’EUR le 31 décembre 2012, descendra à moins de […] EUR, c’est-à-dire à environ […] % du total du bilan au 31 décembre 2008 (14,8 milliards d’EUR), après la conclusion du transfert de portefeuille planifié.
(66)
De plus, des modifications ont été opérées sur la stratégie d’activité dans les pays d’Europe du Sud-Est. L’orientation vers les petits artisans, les commerces de détail et les petites et moyennes entreprises (ci-après les «PME») doit permettre d’améliorer la cessibilité des entreprises d’Europe du Sud-Est. En matière de stratégie de financement également, il convient d’observer un changement. Les unités présentes sur place en Europe du Sud-Est se concentrent davantage sur l’accès aux sources de financement locales, et moins sur le recours aux ressources financières du groupe. Les nouvelles activités sont déjà financées intégralement à partir de sources locales.
(67)
En Slovénie, les opérations bancaires se concentrent sur […] et sur le segment […], avec l’objectif de […]. Le […] a été nettement réduit. Le […] doit être totalement abandonné […], la banque restant active essentiellement dans […].
(68)
En Croatie, la banque entend consolider son […], afin de […]. Dans le […], l’attention se concentre davantage sur […]. Le […] est orienté vers […] dans une faible mesure.
(69)
En Bosnie-Herzégovine, les opérations se concentreront davantage sur […], en association avec une […] plus cohérente, une meilleure […] et une […]. Le […] sera réduit. L’accent est mis sur […].
(70)
En Serbie, l’attention est portée sur le […], avec l’objectif d’accéder à […]. S’agissant de […], la priorité est accordée à […] ainsi qu’à […]. Dans le […], la banque s’efforce de […] son engagement également pour les portefeuilles au rendement élevé.
(71)
Au Monténégro, le […] se concentre sur […] […].
(72)
Grâce à la réorientation et à la modification de la stratégie économique des banques en Europe du Sud-Est, leurs chances d’être vendues doivent s’améliorer progressivement. Aux termes du plan de résolution, le réseau d’Europe du Sud-Est doit être vendu intégralement ou par parties pour la date du 30 juin 2015. La vente aura lieu dans le cadre d’une procédure ouverte, transparente, lors de laquelle les investisseurs pourront choisir entre une reprise totale ou une reprise partielle du réseau d’Europe du Sud-Est.
(73)
Les parties du réseau d’Europe du Sud-Est qui n’auront pas trouvé d’acheteur au 30 juin 2015 cesseront toute nouvelle activité à cette date et seront versées à la partie à résoudre (21).
PARTIE À RÉSOUDRE
(74)
L’objectif est de démanteler aussi vite que possible l’ensemble des unités et portefeuilles repris dans la partie à résoudre.
(75)
La résolution des opérations en Italie a déjà commencé. Elle doit intervenir dans une procédure ordonnée, afin d’éviter un retrait précipité des dépôts (22).
(76)
De plus, la partie à résoudre contient tous les autres portefeuilles qui ont été destinés à la résolution (y compris les entreprises qui ont cessé toute nouvelle activité, comme les filiales en Macédoine, en Ukraine, en Bulgarie, en Allemagne et en Hongrie), ainsi que des participations dans des entreprises industrielles et touristiques.
(77)
La partie à résoudre contient notamment:
i)
HBI;
ii)
les participations non stratégiques dans des entreprises (de l’industrie et du tourisme);
iii)
des valeurs financières à résoudre, c’est-à-dire: a) le portefeuille de HBInt et les portefeuilles à résoudre existant et les lignes de refinancement destinées aux filiales (notamment HBI et dans les pays d’Europe du Sud-Est); b) les portefeuilles détachés de certaines filiales comme HBI et les banques d’Europe du Sud-Est ou les sociétés de crédit-bail; c) les sociétés de crédit-bail à résoudre;
iv)
les sociétés Norica et HBInt Credit Management (CM), où une participation minoritaire est détenue (23).
(78)
Jusqu’en 2017, le besoin cumulé de capitaux (dû aux amortissements de la valeur comptable des unités à céder, en premier lieu, aux autres pertes sur différents portefeuilles et aux besoins de refinancement) s’élèvera, selon les estimations, à environ 2,6 milliards d’EUR selon le scénario de base et jusqu’à 5,4 milliards d’EUR dans le scénario de stress pessimiste. Le plan de résolution table en outre sur un besoin de liquidités supplémentaire, dans le montant dépend de la question de savoir si le capital est mis à disposition en espèces ou sous la forme de garanties. Si le capital devait être fourni sous une forme liquide, le besoin de liquidités supplémentaire de HGAA jusqu’en 2017 serait estimé à 2,5 milliards d’EUR (scénario de base) ou à 3,3 milliards d’EUR (scénario de stress pessimiste) (24).
(79)
L’Autriche ayant annoncé que différentes options doivent être encore vérifiées pour la partie à résoudre, ces estimations pourraient encore subir des modifications. La création d’une société de gestion des actifs sans habilitation bancaire, à laquelle HGAA pourrait transférer les actifs à résoudre, serait par exemple à l’étude. Un tel transfert aurait une influence sur la date à laquelle le capital sera nécessaire.
ENGAGEMENTS DE L’AUTRICHE
(80)
L’Autriche s’est engagée à veiller à ce que le plan de résolution présenté le 29 juin 2013, dans sa version modifiée en dernier lieu par la communication de l’Autriche du 27 août 2013, ainsi que les engagements contenus dans l’annexe à la présente décision seront exécutés dans leur totalité et suivant le calendrier visé à ladite annexe.
4. MOTIFS DE L’OUVERTURE DE LA PROCÉDURE
(81)
La Commission souligne qu’elle a ouvert la procédure formelle d’examen visée à l’article 108, paragraphe 2, TFUE en relation avec la compatibilité avec le marché intérieur de l’aide à la restructuration en faveur de HGAA au motif qu’elle avait des doutes sérieux, compte tenu des plans de restructuration précédents, que HGAA fût en mesure de rétablir sa viabilité à long terme. La Commission mettait aussi en doute le fait qu’une répartition des charges adéquates ait été assurée et que les distorsions de concurrence aient été suffisamment limitées.
(82)
La Commission a remis en question de manière répétée la capacité de HGAA à rétablir sa viabilité (25), et elle a émis des doutes sérieux sur le modèle économique adopté (26). Elle doutait en outre que HGAA fût en mesure d’obtenir une rémunération suffisante pour son capital, ce qui était une condition de la viabilité d’une banque (27). Dans sa décision de sauvetage de décembre 2009, la Commission avait déjà invité l’État membre à envisager l’option d’une résolution ordonnée de la banque (28).
(83)
Lors de l’examen de la viabilité, la Commission a particulièrement mis en cause la stratégie de financement (29), la qualité des actifs (30) ainsi que la structure interne de contrôle (31). Dans sa décision de sauvetage de décembre 2012, la Commission a exprimé, au considérant 37, des doutes quant à la qualité des nouvelles opérations de HGAA.
(84)
S’agissant de la répartition des charges, tant la décision d’ouverture de 2009 (32) que la décision de sauvetage de décembre 2009 (33) avaient observé que BayernLB et les autres anciens propriétaires de HGAA (GRAWE et le Land de Carinthie) n’avaient, potentiellement, pas supporté une part adéquate des charges. Dans la décision d’ouverture de 2009, le considérant 102 relève l’absence de participation des propriétaires du capital hybride de HGAA à la répartition des charges.
(85)
Au considérant 41 de la décision de prolongation de 2010, des doutes ont été émis quant au fait que le capital que l’Autriche a injecté dans HGAA soit suffisamment rémunéré au regard des conditions fixées par la réglementation autrichienne puisque la banque était considérée comme fondamentalement saine par l’Autriche et qu’elle bénéficiait donc de taux de rémunération inférieurs à ceux d’une banque en difficulté.
(86)
S’agissant des distorsions de concurrence, la Commission a émis des doutes, sur la base des plans de restructuration présentés auparavant par l’Autriche, quant au fait que la réduction du total du bilan serait suffisante (34), et elle a à nouveau réclamé des mesures afin de contrer les distorsions de concurrence (35). Compte tenu de l’augmentation incessante du montant de l’aide, la Commission a réclamé à plusieurs reprises des mesures supplémentaires pour limiter ces distorsions de concurrence (36).
5. OBSERVATIONS DE TIERS
(87)
Il n’y a pas eu d’observations de tiers.
6. OBSERVATIONS DE L’AUTRICHE
(88)
Les observations de l’Autriche se réfèrent essentiellement au traitement des garanties octroyées par la République d’Autriche à BayernLB. D’après la décision de la Commission du 25 juillet 2012 dans l’affaire SA.28487 (C 16/09) (37) concernant l’aide à la restructuration en faveur de BayernLB, la garantie de liquidités de la République d’Autriche pour un montant de 2,638 milliards d’EUR, qui devait rester chez HGAA conformément à l’engagement de BayernLB pris dans le cadre de l’opération de sauvetage de 2009, constitue une aide d’État compatible avec le marché intérieur, et qui peut donc être autorisée. Le 5 octobre 2012, l’Autriche a formé un recours en annulation de cette décision (38), dans lequel elle observait entre autres que la Commission n’avait pas motivé pourquoi la mesure devait être considérée comme compatible avec le marché intérieur et que la mesure ne constituait pas une aide d’État en faveur de BayernLB.
(89)
L’Autriche a promis de veiller à ce que le catalogue d’engagements joint en annexe soit respecté dans son intégralité.
7. APPRÉCIATION AU REGARD DU DROIT DES AIDES D’ÉTAT
Dans le cadre de l’appréciation de l’aide à la restructuration, toutes les aides d’État qui ont été octroyées à HGAA depuis 2008 doivent être prises en considération.
7.1. EXISTENCE D’UNE AIDE D’ÉTAT
(90)
En vertu de l’article 107, paragraphe 1, du TFUE, sont incompatibles avec le marché intérieur, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d’État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.
(91)
Une mesure doit être considérée comme une aide d’État lorsque les conditions suivantes sont remplies: i) elle est financée par des fonds publics; ii) elle octroie un avantage par lequel certaines entreprises ou certaines productions sont favorisées; iii) cet avantage est sélectif; et iv) la mesure fausse ou menace de fausser la concurrence et peut affecter les échanges entre les États membres. Une mesure ne sera vue comme une aide d’État que si toutes ces conditions sont remplies, sans exception.
(92)
En vertu des considérants 51 à 56 de la décision autorisant le plan d’aide aux banques, toutes les mesures accordées dans le cadre de ce plan constituent des aides d’État. La Commission rappelle en outre qu’elle avait déjà constaté, aux considérants 48 à 53 de la décision de sauvetage de 2009, au considérant 25 de la décision de sauvetage de juillet 2011 et au considérant 16 de la décision de sauvetage de décembre 2012, que les conditions visées à l’article 107, paragraphe 1, du TFUE étaient remplies en ce qui concerne les mesures d’aide visées aux points a) et b) et que ces mesures constituaient donc des aides d’État. Comme elle l’expose ci-après, la Commission maintient cet avis.
a) Les mesures octroyées par l’Autriche dans le cadre de son plan d’aide aux banques
(93)
Toutes les mesures octroyées dans le cadre du plan d’aide aux banques, c’est-à-dire l’injection de capital d’un montant de 900 millions d’EUR et les garanties à concurrence de 1,35 milliard d’EUR qui ont été accordées en 2008, constituent des aides d’État en vertu des considérants 51 à 56 de la décision autorisant le plan d’aide aux banques.
b) Les autres mesures octroyées par l’Autriche
(94)
En dehors du plan d’aide aux banques, l’Autriche a autorisé une injection de capital de 450 millions d’EUR, une garantie sur les actifs (ayant pris fin depuis lors) de 100 millions d’EUR, une garantie sur les actifs portant sur 200 millions d’EUR, une injection de capital de 500 millions d’EUR via l’achat d’actions et une garantie sur des instruments de dette subordonnée Tier 2 d’une valeur nominale de 1 milliard d’EUR.
(95)
Tant l’injection de capital que les garanties ont été accordées sur fonds publics au sens de l’article 107, paragraphe 1, du TFUE. Elles bénéficient à une seule entreprise et sont dès lors sélectives. De plus, elles sont octroyées à des conditions qui ne seraient pas offertes à HGAA sur les marchés, ce que l’Autriche ne conteste pas. HGAA étant active dans le secteur financier, sur lequel règne une concurrence internationale intense, tout avantage qui lui est accordé à partir de fonds publics est de nature à affecter les échanges dans l’Union et à fausser la concurrence. Ces constatations ont déjà été effectuées au considérant 16 de la décision de sauvetage de décembre 2012, et elles sont confirmées dans la présente décision.
c) La recapitalisation par BayernLB
(96)
BayernLB a reçu de son côté en 2008 une injection de capital de la part de l’État libre de Bavière et en a utilisé une partie pour la recapitalisation de sa filiale HGAA. Selon le considérant 24 de la décision BayernLB, l’injection de capital opérée par l’État libre de Bavière constitue dans sa totalité une aide d’État en faveur de BayernLB. Puisque le montant d’une aide accordée dans le cadre d’une mesure ne peut pas être octroyé deux fois, la Commission en conclut que la recapitalisation de HGAA par BayernLB ne constitue pas une aide d’État en faveur de HGAA. De plus, il apparaît que, au moment de la recapitalisation de HGAA, BayernLB a agi conformément à des considérations d’un opérateur en économie de marché soucieux de garantir ses investissements dans sa filiale et que la décision de recapitaliser HGAA n’est pas imputable à un État membre.
d) Les mesures d’aide qui pourraient être octroyées à l’avenir
(97)
L’Autriche demande d’autoriser des mesures d’aide permettant de couvrir un besoin de capitaux ou de liquidités pouvant éventuellement se manifester, qui s’élèverait à 5,4 milliards en capital et à 3,3 milliards en liquidités dans le cadre d’un scénario de stress. Ces mesures d’aide futures potentielles à la résolution de HGAA sont accordées au moyen de ressources d’État au sens de l’article 107, paragraphe 1, du TFUE. Elles sont octroyées à une seule entreprise et sont dès lors sélectives. Puisqu’elles sont octroyées à des conditions qui ne seraient pas offertes à HGAA sur les marchés, elles constituent un avantage. HGAA étant active dans le secteur financier, sur lequel règne une concurrence internationale intense, tout avantage qui lui est octroyé à partir de ressources d’État est de nature à affecter les échanges dans l’Union et à fausser la concurrence.
Conclusion par rapport au montant total des aides
(98)
Les aides que l’Autriche a octroyées à HGAA à travers le renforcement de son capital s’élèvent à 3,15 milliards d’EUR au total (y compris la garantie sur les actifs de 300 millions, qui produit le même effet qu’une injection de capital). Ce montant représente, par rapport à l’année 2008, environ 9,6 % des RWA de HGAA. À côté de cela, HGAA a reçu un montant total de 1,35 milliard d’EUR sous la forme de garanties. L’Autriche a également demandé d’autoriser des mesures d’aide qui pourraient être nécessaires, le cas échéant, pour couvrir des besoins supplémentaires de capital dans le cadre de la résolution de HGAA, lesquels besoins pourraient s’élever jusqu’à 5,4 milliards d’EUR en cas de scénario de stress. Ceci peut conduire à un montant total, entre capital et garantie d’actifs, de 8,55 milliards d’EUR, ce qui représente 26 % des RWA. Enfin, l’Autriche a demandé l’autorisation de mesures de liquidités futures éventuelles pour un montant de 3,3 milliards d’EUR.
7.2. COMPATIBILITÉ DE L’AIDE AVEC LE MARCHÉ INTERIEUR
7.2.1. Application de l’article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE
(99)
Conformément à l’article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE, des aides d’État peuvent être considérées comme compatibles avec le marché intérieur si elles sont accordées pour «remédier à une perturbation grave de l’économie d’un État membre».
(100)
Malgré la lente reprise économique qui a commencé au début de 2010, la Commission est d’avis que les conditions de l’autorisation des aides d’État telles que voulues par l’article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE continuent d’être remplies, compte tenu des tensions persistantes sur les marchés financiers. En juillet 2013, la Commission a confirmé cet avis dans sa communication concernant l’application, à partir du 1er août 2013, des règles en matière d’aides d’État accordées aux banques dans le contexte de la crise financière (39).
(101)
La Banque nationale autrichienne a déjà eu précédemment l’occasion de constater que HGAA représente une banque systémique pour le marché financier autrichien et de l’Europe du Sud-Est et elle a confirmé ce point de vue par un courrier en date du 3 décembre 2012. Sans les mesures d’aide, l’autorité de surveillance aurait pu être amenée à fermer HGAA en raison de la violation par cette dernière des exigences relatives aux fonds propres.
(102)
La fermeture dans de telles conditions d’une banque qui, comme HGAA, est considérée comme systémique par un État membre pourrait affecter les marchés financiers et, partant, l’ensemble de l’économie d’un État membre. Au vu de la situation actuellement instable sur les marchés financiers, la Commission continue dès lors de fonder son appréciation des aides d’État dans le secteur bancaire sur l’article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE.
7.2.2. Compatibilité des mesures d’aide avec le marché intérieur
(103)
Toutes les mesures considérées comme des aides d’État ont été accordées dans le cadre de la restructuration et de la résolution de HGAA. La communication sur le retour à la viabilité et l’appréciation des mesures de restructuration prises dans le secteur financier dans le contexte de la crise actuelle, conformément aux règles relatives aux aides d’État (40) (ci-après la «communication sur les restructurations»), définit dans quelles conditions les établissements bancaires peuvent, dans le cadre de la crise actuelle, se voir accorder des aides à la restructuration et à la résolution. En vertu de la communication sur les restructurations, la restructuration d’un établissement bancaire dans le contexte de la crise actuelle est compatible avec le marché intérieur au regard de l’article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE: i) si elle rétablit la viabilité de la banque; ii) si une contribution propre suffisante (répartition des charges) est prévue et s’il est garanti que l’aide se limite au minimum indispensable; et iii) si des mesures suffisantes ont été prises pour limiter les distorsions de concurrence.
Retour à la viabilité
(104)
Comme la Commission l’a établi dans la communication sur les restructurations, l’État membre concerné doit présenter un plan de restructuration complet montrant comment la viabilité à long terme de la banque visée doit être rétablie sans aides d’État dans un délai raisonnable, n’excédant pas cinq ans. Conformément au point 13 de la communication sur les restructurations, une banque est viable à long terme si elle est à même d’exercer une concurrence sur le marché pour obtenir des capitaux sur base de ses qualités intrinsèques, conformément aux exigences réglementaires applicables. De plus, une banque doit pouvoir couvrir la totalité de ses coûts et obtenir un rendement approprié de ses fonds propres - compte tenu de son profil de risque. Aux termes du point 14 de la communication sur les restructurations, la viabilité à long terme exige que toute aide d’État reçue soit ou bien remboursée à un moment donné, ou bien rémunérée selon les conditions normales du marché, de façon à ce qu’il soit mis fin à tout type d’aide d’État supplémentaire.
(105)
Les plans de restructuration présentés jusqu’à présent pour HGAA n’ont pas permis de conclure qu’il serait possible de rétablir la viabilité de l’ensemble du groupe.
(106)
La Commission constate en outre que les conditions de financement favorables basées sur les garanties octroyées par le Land de Carinthie vont prendre fin avec le temps et que le processus de reprise rapide des économies des pays d’Europe du Sud-Est s’est arrêté.
(107)
La banque n’est donc pas en mesure de payer une rémunération appropriée pour son capital ou de rembourser le capital mis à disposition par l’État, et de retrouver de cette manière sa viabilité au terme de la période de restructuration. Il apparaît dès lors impossible de rétablir la viabilité de HGAA en tant qu’entreprise autonome. La Commission conclut de ce qui précède que ses doutes concernant le rétablissement de la viabilité n’ont pas été levés.
(108)
Comme cela est expliqué au point 9 de la communication sur les restructurations, les plans de restructuration doivent comprendre une comparaison avec d’autres options possibles, parmi lesquelles un démantèlement ou une absorption par une autre banque. Si la banque ne peut recouvrer sa viabilité, le plan de restructuration doit expliquer comment la banque peut être liquidée en bonne et due forme. Selon le point 21, une liquidation en bonne et due forme ou la vente aux enchères d’une banque en état de faillite doit toujours être envisagée lorsque la banque concernée ne peut recouvrer sa viabilité à long terme de façon crédible.
(109)
Les autorités autrichiennes ont présenté un plan de résolution, qui prévoit cette stratégie de résolution ordonnée. Le plan présenté envisage la cession, à travers une procédure publique de vente qui doit s’achever en juin 2015 au plus tard, des unités cessibles, de l’autrichienne HBA (pour laquelle un contrat de vente a déjà été signé) et du réseau d’Europe du Sud-Est. Toutes les parties résiduelles feront l’objet d’un processus contrôlé et ordonné de résolution. À cet égard, l’Autriche a pris l’engagement selon lequel l’unité italienne HBI cesserait toute nouvelle opération au 1er juillet 2013. Si une vente des unités du réseau d’Europe du Sud-Est cessibles ne devait pas être possible avant l’échéance du 30 juin 2015, celles-ci arrêteront également les nouvelles opérations et seront liquidées. En conséquence de quoi, HGAA ne sera plus active dans le secteur financier à la date du 30 juin 2015.
(110)
La vente des unités cessibles se fait dans le cadre d’une procédure inconditionnelle, transparente et ouverte, dans laquelle tous les acteurs du marché intéressés ont la possibilité de faire une offre pour les unités en question. Une procédure concurrentielle de cette nature garantit que la meilleure offre constitue le prix du marché, de sorte que des aides d’État en faveur de l’acheteur sont exclues (41). Si la Commission doit constater l’existence d’aides en faveur d’un acheteur, elle examinera séparément la compatibilité de l’aide en question avec le marché intérieur.
(111)
Quant au point de savoir si les unités destinées à la vente peuvent constituer éventuellement une continuité économique de HGAA et si les mesures d’aide peuvent représenter, le cas échéant, des aides en faveur de ces unités, la Commission constate tout d’abord qu’il n’a pas encore été clarifié si le réseau d’Europe du Sud-Est sera vendu en bloc à un acheteur unique ou si plusieurs acheteurs se partageront les parties du réseau actuel.
(112)
Aux fins du constat de la continuité économique, il convient de prendre en considération, entre autres, les facteurs suivants: l’objet du transfert, le prix du transfert, l’identité des actionnaires ou des propriétaires de l’entreprise repreneuse et de l’entreprise de départ ou encore la logique économique de l’opération (42).
(113)
La Commission observe d’abord que les aides octroyées n’étaient pas destinées à résoudre les problèmes de chacune des unités cessibles en Autriche ou en Europe du Sud-Est, mais les problèmes de HGAA en tant que groupe. Ni l’une des filiales dans les pays d’Europe du Sud-Est, ni HBA ne constitue le cœur de l’activité commerciale de HGAA, et les unités proposées à la vente ne représentent qu’une partie des actifs de HGAA. De plus, le modèle économique des unités à vendre est distinct de celui de HGAA, qui était un groupe bancaire international s’appuyant sur des conditions de financement favorables, surtout grâce aux garanties octroyées par le Land de Carinthie, et se concentrant sur une expansion rapide à travers le potentiel de reprise des marchés en croissance. Dans le futur, le financement des filiales d’Europe du Sud-Est ne se fondera plus sur des garanties d’État, mais sur des sources de financement locales (et donc plus chères), de sorte qu’une approche plus prudente sera de mise en ce qui concerne les marges et la gestion du risque. Tandis que HGAA se focalisait plutôt sur de grandes entreprises et sur certains clients principaux, les unités à vendre se pencheront sur les opérations avec les PME. Dans la pratique, cela signifie que les unités à vendre seront orientées vers une nouvelle clientèle.
(114)
La Commission constate aussi que la vente des unités cessibles vise à maximiser, dans l’intérêt des créanciers, la valeur des actifs de HGAA avant leur liquidation.
(115)
S’agissant de l’objet du transfert, de la circonstance que les actionnaires de HGAA et des unités à vendre peuvent ne pas être identiques et de la logique économique de la transaction de vente, la Commission est d’avis qu’il n’y aura plus de continuité de l’activité économique de HGAA dès lors que les unités cessibles seront vendues et que HGAA n’existera plus.
(116)
Conformément au plan de résolution, certains actifs doivent être détachés des unités cessibles qui sont destinées à être vendues. Ce détachement améliorera aussi bien la capacité de financement des unités que la qualité moyenne des actifs du bilan résiduel et il contribuera dès lors à la cessibilité des unités concernées.
(117)
Selon le point 21 de la communication sur les restructurations, la création d’une «bonne banque» autonome au moyen de la combinaison des «bons» actifs et passifs d’une banque existante peut également constituer un moyen acceptable de rétablir la viabilité, pour autant que cette nouvelle entité ne soit pas en mesure de fausser la concurrence de manière excessive. Dans cette perspective, la création d’une société holding pour l’Europe du Sud-Est ou le transfert de certains actifs de HBInt avec la société holding pour l’Europe du Sud-Est, avec l’objectif de créer une unité bancaire pour l’Europe du Sud-Est viable et vendable, apparaît comme une solution acceptable (43).
(118)
Le problème de la qualité des actifs résultant aussi bien de l’ancien portefeuille que des engagements à risque de la dernière période pourrait ne pas trouver de solution, en raison des coûts croissants du risque et des diminutions de valeur en cas de poursuite de l’entreprise. La Commission considère dès lors le plan de résolution présenté par l’Autriche, en vertu duquel les actifs problématiques doivent être transférés de manière accrue vers l’unité en liquidation, comme une stratégie appropriée.
(119)
S’agissant du financement prévu dans le plan de résolution, les unités à céder se concentreront davantage sur les sources de financement locales et chercheront à réduire leur dépendance par rapport au refinancement par HGAA. La Commission salue cette modification de la stratégie de financement. Elle constate qu’il restera un engagement financier de la part de HGAA vis-à-vis des unités à céder.
(120)
En outre, le plan de résolution prévoit un démantèlement considérable des opérations de crédit-bail de HGAA, qui furent l’un des motifs principaux de ses problèmes, étant donné que le crédit-bail présente une faible viabilité par rapport aux risques qui y sont associés et aux besoins de financement liés à cette situation. Cette réduction d’activité contribuera également de manière positive à la cessibilité des unités aptes à concourir sur le marché.
(121)
La Commission en tire la conclusion que la viabilité de HGAA ne peut pas être rétablie et que la stratégie proposée par l’Autriche d’une résolution ordonnée de HGAA est un moyen approprié pour traiter le cas de HGAA, puisque la viabilité de la banque comme telle ne peut être restaurée.
Contribution propre et répartition des charges
(122)
Conformément à la communication sur les restructurations, une contribution propre appropriée du bénéficiaire de l’aide est nécessaire pour limiter l’aide au minimum, pour réduire autant que possible les distorsions de concurrence et pour éviter l’aléa moral. À cette fin, il est prévu dans la communication que: i) tant les coûts de la restructuration que le montant de l’aide doivent être limités; et ii) une contribution propre substantielle doit être apportée.
(123)
Elle prévoit également que la banque doit d’abord utiliser ses ressources propres pour financer sa restructuration, afin de pouvoir limiter le montant d’aide au minimum nécessaire. Les coûts associés à la restructuration ne doivent pas être supportés exclusivement par l’État, mais aussi par ceux qui ont investi dans la banque. Cet objectif est atteint notamment en absorbant les pertes avec le capital disponible.
(124)
Tous les anciens actionnaires de HGAA ont cédé leurs actions à la République d’Autriche pour le prix symbolique d’un euro, ce qui a réduit le risque que les mesures d’aide ne bénéficient aux anciens actionnaires. Les propriétaires précédents ont également mis à la disposition de HGAA du capital ou des liquidités, de sorte que les pertes ont pu être couvertes et que l’état des liquidités a pu s’améliorer.
(125)
L’actionnaire majoritaire au moment de la vente était BayernLB. Celle-ci a apporté au total quelque 1,5 milliard d’EUR de capital, et a renoncé dans le même temps à ses autres droits de propriété, de même qu’à la perspective d’une rémunération ultérieure. Au final, BayernLB a mis à la disposition de HGAA des liquidités pour un montant d’environ 4,3 milliards d’EUR. De plus, lors de la vente de ses actions HGAA, BayernLB a subi une importante perte d’amortissement, ce qui a contribué à réduire l’aléa moral, conformément au point 22 de la communication sur les restructurations.
(126)
La Commission est par conséquent d’avis que l’ancienne propriétaire BayernLB participe de manière substantielle et appropriée à la répartition des charges.
(127)
L’issue du litige pendant concernant le remboursement des prêts en cours à BayernLB n’a pas d’impact sur cette conclusion. Si BayernLB perd ce procès, sa participation à la répartition des charges sera encore accrue. Si elle gagne ce procès, cela ne changera rien à la répartition des charges analysée dans la présente décision.
(128)
La contribution de GRAWE consiste en mesures portant aussi bien sur le capital que sur les liquidités. Le capital d’un montant initial de 30 millions d’EUR, qui avait été injecté dans HGAA par GRAWE, a entre-temps été réduit à 9 millions d’EUR sur la base de la décision prise par la République d’Autriche, actionnaire unique de la banque, d’engager le capital pour la couverture des pertes (réduction de capital). GRAWE a également mis des liquidités à la disposition de HGAA.
(129)
Partant de ces considérations, la Commission conclut que GRAWE participe suffisamment à la répartition des charges.
(130)
S’agissant du Land de Carinthie, la Commission constate que celui-ci a participé à la répartition des charges en ayant injecté du capital, lequel s’est ensuite considérablement réduit à la suite de la diminution du capital.
(131)
Aussi la Commission parvient-elle à la conclusion que le Land de Carinthie a participé suffisamment à la répartition des charges.
(132)
Que GRAWE et le Land de Carinthie reçoivent pour le capital sans droit de vote une rémunération plus élevée que BayernLB pour le capital injecté par cette dernière se justifie par le fait que BayernLB a mis à disposition d’autres instruments de capital. À la différence de GRAWE et du Land de Carinthie, BayernLB n’a pas mis à disposition de capital sans droit de vote, mais a renoncé à tous les droits découlant des instruments de capital et d’une partie des liquidités. BayernLB est ainsi davantage impliquée dans la répartition des charges, ce qui paraît normal puisque BayernLB a été l’actionnaire dominant de HGAA avant que celle-ci ne soit acquise par la République d’Autriche.
(133)
Il convient en outre de vérifier si une rémunération suffisante est payée pour le capital sans droit de vote que l’Autriche a injecté dans HGAA dans le cadre de son plan d’aide aux banques. Il y a lieu de rappeler que ce plan d’aide aux banques prévoit deux taux d’intérêt, selon que la banque aidée est une banque en difficulté ou une banque fondamentalement saine. HGAA a été considérée par l’Autriche comme une banque fondamentalement saine et paie dès lors une rémunération moindre que si elle avait été considérée comme étant en difficulté.
(134)
La Commission constate sur ce point que l’ensemble du capital sans droit de vote encore présent se trouve dans HBInt et donc dans la partie à résoudre de HGAA. Puisque cette partie n’est plus active sur le marché et que la viabilité de HGAA ne peut plus être rétablie (raison pour laquelle HGAA est en voie de résolution), la Commission constate que la rémunération inférieure peut, en l’espèce, être acceptée.
(135)
La fondation du personnel, Alpe Adria, était, avec une participation de 0,02 %, le plus petit actionnaire de HGAA. Sa participation a également été vendue pour un euro lorsque la République d’Autriche a acquis HGAA en décembre 2009. Compte tenu de la perte totale, sans aucune contrepartie, des droits d’actionnaire, sa participation à la répartition des charges est suffisante aux yeux de la Commission, notamment au regard de sa taille réduite par rapport aux autres propriétaires.
(136)
HGAA a entrepris une série de démarches pour impliquer dans la répartition des charges les détenteurs de capital hybride en rachetant ces instruments nettement en dessous de leur valeur nominale, voire en les dénonçant dans leur ensemble, ce qui a eu un effet considérable sur ses fonds propres.
(137)
De plus, la Commission constate que, pour bon nombre des instruments de capital hybride et de capital sans droit de vote, il n’y a de paiement de dividendes ou de coupons que si des bénéfices sont réalisés. La banque n’ayant pas été rentable au cours des dernières années, les détenteurs de ces instruments n’ont donc pas reçu non plus les versements correspondants. De plus, des limitations s’appliqueront à l’avenir pour les paiements de dividendes et de coupons. La Commission estime donc que les détenteurs de ces instruments participent suffisamment à la répartition des charges.
(138)
Pour ces motifs, la Commission parvient à la conclusion que le plan de résolution pour HGAA prévoit une répartition des charges appropriée.
Limitation des distorsions de concurrence
(139)
Dans la 4e section de la communication sur les restructurations, il est exigé que le plan de restructuration contienne des mesures limitant les distorsions de concurrence. Ces mesures doivent être conçues «à la carte» afin de remédier aux distorsions sur les marchés où le bénéficiaire exercera des activités à la suite de sa restructuration. En l’espèce, il doit être garanti que les unités qui continueront leurs activités sur le marché avant d’être finalement vendues n’utilisent pas les moyens reçus de l’État de manière nuisible à leurs concurrents et ne faussent pas la concurrence par leur comportement.
(140)
L’Autriche s’est engagée, dans ce but, à procéder aux restrictions d’activités visées par la section 4 de l’annexe, qui permettront de réduire autant que possible, jusqu’à la vente, les distorsions de concurrence qui résultent de l’existence et de l’activité des unités cessibles.
(141)
La nature et la forme des mesures affectant la concurrence s’orientent selon deux critères: premièrement, le montant de l’aide et les conditions et circonstances dans lesquelles l’aide est accordée, et deuxièmement, les caractéristiques des marchés sur lesquels le bénéficiaire de l’aide sera actif.
(142)
La Commission souligne que HGAA a reçu des aides d’État pour un montant de 3,15 milliards d’EUR sous la forme de capital et de garanties d’actifs et de 1,35 milliard d’EUR sous la forme de garanties de liquidités, et qu’elle pourrait encore recevoir ultérieurement, aux fins du processus de résolution, des aides d’État dont le montant pourrait s’élever à 5,4 milliards d’EUR sous la forme de capital et à 3,3 milliards d’EUR sous la forme de liquidités.
(143)
Le montant total de l’aide en capital et garanties d’actifs s’élève à 8,55 milliards d’EUR et correspond à environ 26 % des RWA de HGAA, qui s’élevaient à 32,8 milliards d’EUR au 31 décembre 2008. Le montant de l’aide accordée est par conséquent très élevé et nécessite des mesures proportionnées.
(144)
D’après le point 35 de la communication sur les restructurations, les mesures structurelles comme les cessions devraient favoriser l’entrée de concurrents, mais prévoir dans le même temps que le retrait ait lieu dans un délai approprié, dans l’intérêt de la stabilité financière.
(145)
La Commission constate que le plan de résolution prévoit une résolution ordonnée, au terme de laquelle HGAA ne serait plus active, le 30 juin 2015 au plus tard, en tant qu’acteur économique actif sur les marchés, mais se limitera à liquider les activités pour lesquelles elle n’aura pas trouvé d’acquéreur à cette date.
(146)
S’agissant de l’activité ultérieure des unités d’Europe du Sud-Est, jusqu’à leur vente, l’Autriche a soumis un catalogue d’engagements relatifs aux nouvelles opérations de ces entreprises, grâce auxquels les possibles distorsions de concurrence doivent être évitées durant la période s’étendant jusqu’à la vente.
(147)
Dans ce contexte, la Commission juge positives en particulier les limitations auxquelles l’Autriche et HGAA se sont engagées en ce qui concerne les nouvelles opérations. Après intégration des coûts de risques et des coûts de financement, un rendement de […] % p.a. minimum devrait être atteint dans les nouvelles opérations. Ces rendements minimaux pour les nouvelles opérations garantissent que les unités cessibles ne poursuivent pas une politique de prix anticoncurrentielle, mais apportent toutefois parallèlement une contribution à leur viabilité à long terme. Dans cet esprit, la banque s’engage à limiter la durée des nouvelles opérations afin que la transformation des délais n’ait un effet sur la viabilité que dans une mesure limitée. […] (44) […]. Pour […], l’Autriche prend l’engagement supplémentaire que les opérations courant sur […] seront limitées aux clients ayant une notation minimale de […] et un volume total de […] EUR. Cela permet de réduire les risques liés à une perte sur les cours et la mesure dans laquelle la banque peut être active dans ce segment de marché. En résumé, ces deux limitations contribuent à assurer la viabilité à long terme et à limiter la compétitivité des entreprises concernées.
(148)
En outre, la Commission juge positifs les engagements concernant une gestion du risque améliorée, et notamment que toutes les positions de risque de plus de […] EUR seront réévaluées annuellement et que les opérations dans les secteurs des clients privés et des finances publiques ne seront réalisées qu’avec des clients présentant une notation minimale de […] (45). Ces engagements garantissent que les opérations soient menées de manière prudente et que les entreprises concernées ne poursuivent pas de stratégies commerciales risquées. Les opérations sont réalisées de telle sorte qu’un rapport équilibré entre la nécessaire viabilité et l’indispensable contrôle du risque soit atteint. Dans le même temps, les engagements excluent toute stratégie agressive d’expansion sur le marché.
(149)
La Commission évalue positivement le double objectif des engagements présentés aux considérants 147 et 148. D’une part, ils contribuent à augmenter les chances de cession, puisqu’aucune opération excessivement risquée ne sera réalisée, et d’autre part, ils limitent les distorsions de concurrence, en mettant un frein aux comportements agressifs et en réduisant les nouvelles opérations.
(150)
Aux termes du plan de résolution, toutes les parties cessibles de HGAA seront soit résolues, soit vendues. L’Autriche s’est fermement engagée à ce que HBA soit vendue pour le 30 juin 2014 et le réseau d’Europe du Sud-Est le soit (en tout ou en partie) pour le 30 juin 2015. Ensuite, les nouvelles opérations seront arrêtées, et HGAA quittera le marché puisque toutes ses activités seront résolues ou auront été cédées à un tiers de manière transparente. Ce processus de vente et de résolution aide considérablement à limiter les distorsions de concurrence induites par l’aide puisque HGAA comme telle disparaîtra du marché.
(151)
De l’avis de la Commission, la situation qui demeure instable sur les marchés, notamment dans les pays d’Europe du Sud-Est, justifie le délai assez long (30 juin 2015) fixé pour la vente des unités dans ces pays. La Commission constate que les activités ont déjà été vendues en Autriche et que ces activités aussi seront liquidées si la vente n’est pas achevée pour le 30 juin 2014.
(152)
Dans l’ensemble, la Commission constate que le total du bilan résiduel et les RWA de HGAA auront été réduits d’environ 85 % à l’échéance 2017 (pour autant que la vente se déroule comme prévu).
(153)
En complément de mesures de grande ampleur, l’Autriche a promis une interdiction de faire référence au soutien étatique à des fins publicitaires et une interdiction des pratiques commerciales agressives. La Commission salue également l’interdiction de reprise, qui garantit que l’aide d’État ne sera pas utilisée pour racheter des concurrents, mais servira l’objectif qui lui est assigné, à savoir le financement du processus de résolution.
(154)
La Commission regrette que l’Autriche n’ait respecté que partiellement les engagements qu’elle avait pris dans le cadre de la décision de sauvetage de décembre 2012. Cependant, le non-respect de certains de ces engagements, qui n’avaient qu’une durée limitée dans le temps, est compensé aux yeux de la Commission par le démantèlement complet et la résolution de la banque.
(155)
Eu égard aux engagements et compte tenu de la nature appropriée, décrite aux considérants 122 à 138, de la contribution propre et de la répartition des charges, la Commission estime qu’il existe des mesures de précaution suffisantes pour limiter les possibles distorsions de concurrence malgré le montant élevé de l’aide octroyée à HGAA.
CONCLUSIONS
(156)
Au vu des engagements de l’Autriche, il est conclu que la stratégie de résolution est conforme à la communication sur les restructurations, que l’aide à la résolution est limitée au minimum nécessaire et que les distorsions de concurrence sont contenues au niveau le plus faible possible. L’aide à la résolution est par conséquent compatible avec le marché intérieur, conformément à l’article 107, paragraphe 3, point b), du TFUE,
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
1. Les mesures suivantes constituent des aides d’État:
a)
la recapitalisation d’un montant de 900 millions d’EUR dans le cadre du plan d’aide aux banques;
b)
la recapitalisation d’un montant de 450 millions d’EUR dans le cadre du plan d’aide aux banques;
c)
les garanties d’un montant de 1,35 milliard d’EUR dans le cadre du plan d’aide aux banques;
d)
les garanties d’actifs d’un montant de 100 millions d’EUR;
e)
les garanties d’actifs d’un montant de 200 millions d’EUR;
f)
la recapitalisation d’un montant de 500 millions d’EUR;
g)
la garantie d’État sur les instruments de dette subordonnée Tier 2 pour une valeur nominale de 1 milliard d’EUR;
h)
le capital qui sera éventuellement mis à disposition pour la résolution de HGAA, d’un montant pouvant atteindre 5,4 milliards d’EUR;
i)
les liquidités qui seront éventuellement mises à disposition pour la résolution de HGAA, d’un montant pouvant atteindre 3,3 milliards d’EUR.
2. Les aides d’État visées au paragraphe 1 sont compatibles avec le marché intérieur, eu égard aux engagements figurant à l’annexe.
Article 2
L’Autriche veille à ce que le plan de résolution présenté le 29 juin 2013 et complété le 27 août 2013, y compris les engagements figurant à l’annexe, soit intégralement mis en œuvre.
Article 3
La République d’Autriche est destinataire de la présente décision.
Fait à Bruxelles, le 3 septembre 2013.