PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 897/2014
ze dne 18. srpna 2014
kterým se stanoví zvláštní ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 291 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se zřizuje evropský nástroj sousedství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti (2), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jedna ze složek nařízení (EU) č. 232/2014 zahrnuje spolupráci mezi jedním či více členskými státy Evropské unie na jedné straně a jednou či více partnerskými zeměmi stanovenými v příloze I uvedeného nařízení a/nebo Ruskou federací na straně druhé, která probíhá podél sdílené části vnější hranice Unie s cílem posílit přeshraniční spolupráci.
(2)
Nařízení (EU) č. 236/2014 stanoví pravidla pro provádění pomoci, která jsou společná pro všechny nástroje pro vnější činnost.
(3)
Nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví, že se přijmou prováděcí pravidla obsahující specifická ustanovení o provádění programů přeshraniční spolupráce. Tato pravidla mají zahrnovat mimo jiné ustanovení týkající se míry a způsobů spolufinancování; obsahu, přípravy, změn a uzavírání společných operačních programů; úlohy a funkce struktur programu, včetně jejich postavení, účinné identifikace, odpovědnosti a povinností, popisu systémů řízení a kontroly a podmínek upravujících technické a finanční řízení podpory Unie; postupů pro zpětné získávání prostředků ve všech zúčastněných zemích; monitorování a hodnocení; propagačních a informačních činností; sdíleného a nepřímého řízení.
(4)
Programový dokument podle čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 stanoví strategické cíle, které má přeshraniční spolupráce sledovat, a tematické cíle a očekávané orientační výsledky této spolupráce a obsahuje seznam společných operačních programů, které mají být zavedeny.
(5)
Přeshraniční spolupráce by se měla provádět prostřednictvím víceletých společných operačních programů, které se týkají spolupráce na jedné či více hranicích a zahrnují víceleté priority, které jsou zaměřeny na jednotný soubor tematických cílů a mohou být prováděny za podpory Unie.
(6)
Je nezbytné vypracovat prováděcí pravidla, která stanoví podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce financovaných podle nařízení (EU) č. 232/2014, a ponechat při tom zúčastněným zemím určitou míru flexibility, co se týče podrobných ujednání ohledně organizace a provádění konkrétních programů, s přihlédnutím ke zvláštním charakteristikám každého programu. Podle této zásady a v souladu s tímto nařízením by zúčastněné země měly společně předložit Komisi návrhy společných operačních programů k přijetí v souladu s čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
(7)
S ohledem na skutečnost, že všechny zúčastněné země mají být zapojeny do rozhodovacích struktur programu, zatímco úkoly spojené s prováděním jsou obvykle svěřovány řídícímu orgánu se sídlem v členském státě, jsou zapotřebí pravidla upravující organizační strukturu vztahující se na funkce řídícího orgánu a rozdělení funkcí mezi orgány, které jsou součástí programových struktur, jakož i v rámci těchto orgánů.
(8)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 neponese Komise automaticky konečnou odpovědnost za zpětné získávání prostředků v partnerských zemích. Součástí prováděcích pravidel jsou proto nová ustanovení, která dávají zúčastněným zemím větší odpovědnost v oblasti řízení, kontroly a auditu. Programy budou muset na základě těchto pravidel vymezit své vlastní systémy řízení a kontroly. Partnerské země budou muset řídícím orgánům při provádění programů pomáhat tím, že zřídí vnitrostátní orgány, kontrolní kontaktní místa a skupiny auditorů.
(9)
V souladu s čl. 10 odst. 8 nařízení (EU) č. 232/2014 se v případě potřeby podepíší dohody mezi zúčastněnými zeměmi a řídícím orgánem s cílem vymezit ustanovení, která nejsou součástí dohod o financování podepsaných s partnerskými zeměmi nebo s Ruskou federací.
(10)
Na základě poučení z programového období 2007-2013 nebudou postupy a pravidla udělování grantů vypracované Komisí pro vnější činnost nadále povinné. Za předpokladu, že budou splněny určité podmínky stanovené v tomto nařízení, by mělo být umožněno uplatňovat v programech postupy vypracované zúčastněnými zeměmi.
(11)
V souladu s čl. 7 odst. 7 nařízení (EU) č. 232/2014 lze financování podle uvedeného nařízení sloučit s financováním, na které se vztahují jiná příslušná nařízení Unie. To umožní převést finanční prostředky z nařízení (EU) č. 232/2014 na programy financované podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (3). Stejné pravidlo existuje v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 231/2014 (4) pro převod finančních prostředků do nařízení (EU) č. 232/2014 tak, aby pokrývaly účast příjemců podle druhého uvedeného nařízení v programech přeshraniční spolupráce, na něž se vztahuje toto nařízení. Tato nová pravidla zjednoduší řídící postupy pro účast těchto zemí v uvedených programech.
(12)
Vzhledem k tomu, že se programy obvykle provádějí prostřednictvím sdíleného řízení, měly by být systémy řízení a kontroly v souladu s pravidly Unie, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (5) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (6) a rovněž s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (7). Komise by měla zajistit, aby finanční prostředky Unie byly při provádění programů využívány v souladu s platnými pravidly.
(13)
Tato opatření jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014.
(14)
Aby bylo možné včasné plánování a provádění programů, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se vymezují podrobná ustanovení pro provádění programů přeshraniční spolupráce, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (EU) č. 232/2014 a v čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„programem“ společný operační program ve smyslu článku 10 nařízení (EU) č. 232/2014;
b)
„zúčastněnými zeměmi“ všechny členské státy, partnerské země v rámci přeshraniční spolupráce a kterákoli země Evropského hospodářského prostoru, která se účastní některého programu;
c)
„programovým dokumentem“ dokument, který zmiňuje čl. 9 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a který stanoví strategické cíle, seznam programů, orientační víceletý příděl pro tyto programy a zeměpisnou způsobilost programů;
d)
„programovou oblastí“ hlavní regiony, přilehlé regiony, významná společenská, hospodářská či kulturní střediska zmíněná v čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014 a územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014;
e)
„hlavními regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 232/2014 a hraniční oblasti v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru vymezených v programovém dokumentu;
f)
„přilehlými regiony“ územní jednotky uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 232/2014 a zeměpisné jednotky přiléhající k hlavním regionům v zeměpisných jednotkách nástroje předvstupní pomoci a v zemích Evropského hospodářského prostoru;
g)
„společným monitorovacím výborem“ společný výbor, který odpovídá za monitorování provádění programu;
h)
„řídícím orgánem“ orgán nebo subjekt určený zúčastněnými zeměmi, který odpovídá za řízení programu;
i)
„národním orgánem“ subjekt určený každou ze zúčastněných zemí, který nese konečnou odpovědnost za podporu řídícího orgánu při provádění programu na vlastním území;
j)
„společným technickým sekretariátem“ subjekt zřízený zúčastněnými zeměmi na podporu programových orgánů;
k)
„finančními nástroji“ opatření Unie pro finanční podporu poskytovaná na doplňkovém základě za účelem plnění jednoho nebo více konkrétních politických cílů Unie. Tyto nástroje mohou mít formu kapitálových či kvazikapitálových investic, půjček nebo záruk anebo jiných nástrojů pro sdílení rizik a v patřičných případech mohou být kombinovány s granty;
l)
„partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce“ země a území uvedená v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014, Ruská federace a příjemci uvedení v příloze I nařízení (EU) č. 231/2014 v případě spolufinancování podle nařízení (EU) č. 231/2014;
m)
„nesrovnalostmi“ jakékoli porušení finanční dohody, smlouvy nebo platného právního předpisu, které je výsledkem určitého jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu zapojeného do provádění programu a které poškozuje nebo by mohlo poškodit rozpočet Unie tím, že by v jeho důsledku byl na vrub rozpočtu Unie účtován neoprávněný výdaj;
n)
„příspěvkem Unie“ část způsobilých výdajů programu nebo projektu, která je financována Unií;
o)
„smlouvou“ jakákoli smlouva o veřejné zakázce nebo grantová smlouva uzavřená v rámci programu;
p)
„velkými infrastrukturními projekty“ projekty sestávající ze souboru prací, činností nebo služeb, které mají plnit nedělitelnou přesně danou funkci, která sleduje jasně stanovené cíle společného zájmu pro účely provádění investic, jež mají přeshraniční dopad a přínos, a pro něž je z rozpočtu vyčleněna částka nejméně 2,5 milionu EUR na získání infrastruktury;
q)
„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejný nebo soukromý subjekt, za jehož činnost odpovídá řídící orgán nebo který z pověření tohoto orgánu plní povinnosti vůči příjemcům provádějícím projekty;
r)
„dodavatelem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena smlouva o veřejné zakázce;
s)
„příjemcem“ fyzická nebo právnická osoba, s níž byla uzavřena grantová smlouva;
t)
„účetním obdobím“ období od 1. července do 30. června, s výjimkou prvního účetního období, které je obdobím od data zahájení způsobilosti výdajů do 30. června 2015. Konečným účetním obdobím je období od 1. července 2023 do 30. září 2024. V případě nepřímého řízení mezinárodní organizací podle článku 80 je účetním obdobím rozpočtový rok;
u)
„rozpočtovým rokem“ období od 1. ledna a do 31. prosince.
ČÁST DRUHÁ
OBECNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
OBECNÝ RÁMEC PRO PROVÁDĚNÍ
KAPITOLA 1
Programy
Článek 3
Příprava
Každý program je připravován na základě společné dohody všech zúčastněných zemí v souladu s nařízením (EU) č. 232/2014, programovým dokumentem a tímto nařízením.
Článek 4
Obsah
Každý program obsahuje zejména tyto údaje:
1.
Úvod: stručný popis přípravných kroků programu včetně informací o konzultacích a krocích, které byly podniknuty za účelem zapojení zúčastněných zemí a dalších zainteresovaných stran do přípravy programu.
2.
Popis programové oblasti:
a)
hlavní regiony: seznam způsobilých územních jednotek tak, jak jsou uvedeny v programovém dokumentu, případně jakákoli rozšíření podle čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014 a v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu;
b)
v relevantních případech přilehlé regiony: seznam přilehlých regionů, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
c)
v relevantních případech významná společenská, hospodářská či kulturní střediska podle čl. 8 odst. 3 nařízení (EU) č. 232/2014: seznam určených středisek podle priority, zdůvodnění jejich zařazení v souladu s požadavky stanovenými v programovém dokumentu a podmínky pro jejich účast v programu, o nichž rozhodly zúčastněné země;
d)
mapa programové oblasti s uvedením názvu každé územní jednotky, v relevantních případech s rozlišením územních jednotek zmíněných v písmenech a), b) a c);
e)
v relevantních případech se v programu kromě popisu programové oblasti uvede úmysl využít čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) č. 232/2014 za podmínek stanovených v programovém dokumentu.
3.
Strategie programu:
a)
popis strategie programu včetně volby tematických cílů a odpovídajících priorit v souladu s ustanoveními programového dokumentu;
b)
odůvodnění zvolené strategie na základě:
-
analýzy společensko-hospodářské situace a stavu životního prostředí v dané programové oblasti, pokud jde o silné a slabé stránky, a střednědobých potřeb vyplývajících z této analýzy,
-
popisu poznatků získaných z předchozích zkušeností z přeshraničních programů,
-
informací o soudržnosti s dalšími programy financovanými Unií v dotčených zemích a regionech, získaných prostřednictvím širších konzultací se zainteresovanými stranami, společně s analýzou soudržnosti s národními a regionálními strategiemi a politikami,
-
analýzy rizik a opatření k jejich zmírnění;
c)
popis objektivně ověřitelných ukazatelů, zejména:
-
očekávaných výsledků u každé priority a příslušných ukazatelů výsledků společně se základní hodnotou a s cílovou hodnotou,
-
ukazatelů výstupů u každé priority, včetně kvantifikované cílové hodnoty, které by měly přispět k výsledkům;
d)
popis způsobů, jak v náležitých případech začlenit následující průřezové otázky: demokracii a lidská práva, udržitelnost životního prostředí, rovnost žen a mužů a HIV/AIDS.
4.
Struktury a určení příslušných orgánů a řídících orgánů:
a)
složení společného monitorovacího výboru a jeho úkoly;
b)
řídící orgán a postup jeho jmenování;
c)
národní orgány všech zúčastněných zemí, zejména orgán v každé zúčastněné zemi zmíněný v článcích 20 a 31, a v relevantních případech potřeby jiné podpůrné struktury než ty, které jsou uvedeny v písmenech e) a f);
d)
postup zřízení společného technického sekretariátu a v relevantních případech postup zřízení jeho poboček a stanovení jeho úkolů;
e)
auditní orgán a členové skupiny auditorů;
f)
orgán nebo orgány určené jako kontrolní kontaktní místa ve všech zúčastněných zemích a jejich úkoly podle článku 32.
5.
Provádění programu:
a)
souhrnný popis systémů řízení a kontroly podle článku 30;
b)
časový rámec pro provádění programu;
c)
popis postupů pro výběr projektů podle článku 30;
d)
popis povahy podpory podle jednotlivých priorit v souladu s článkem 38, včetně seznamu projektů, které mají být vybrány postupem přímého zadání, nebo příspěvků na finanční nástroje. Obsahuje rovněž orientační harmonogram výběru projektů, které mají být financovány podle článku 41;
e)
popis plánovaného využití technické pomoci a použitelné postupy zadávání zakázek;
f)
popis systémů monitorování a hodnocení společně s orientačním plánem monitorování a hodnocení pro celou dobu trvání programu;
g)
komunikační strategie pro celé programové období a orientační informační a komunikační plán pro první rok;
h)
informace o plnění regulačních požadavků stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (8);
i)
orientační finanční plán obsahující dvě tabulky (bez rozdělení podle zúčastněných zemí):
-
tabulku předpokládaných ročních finančních prostředků na závazky a platby na podporu Unie pro každý tematický cíl a na technickou pomoc. Prostředky na první rok zahrnují náklady na přípravné kroky podle článku 16,
-
tabulku uvádějící předběžnou výši finančních prostředků na pomoc Unie a spolufinancování na celé programové období pro každý tematický cíl a technickou pomoc.
j)
pravidla pro způsobilost výdajů podle článků 48 a 49;
k)
rozdělení závazků mezi zúčastněné země v souladu s článkem 74;
l)
pravidla převádění, používání a monitorování spolufinancování;
m)
popis systémů informačních technologií pro podávání zpráv a výměnu počítačově zpracovaných údajů mezi řídícím orgánem a Komisí;
n)
jazyk (jazyky) zvolený (zvolené) pro program podle článku 7.
Článek 5
Přijetí
1. Zúčastněné země do jednoho roku po schválení programového dokumentu společně Komisi předloží návrh programu obsahující všechny prvky uvedené v článku 4. Před předložením programu Komisi zúčastněné země písemně potvrdí svůj souhlas s jeho obsahem.
2. Komise zkontroluje, zda program obsahuje všechny prvky uvedené v článku 4. Komise posoudí soulad programu s nařízením (EU) č. 232/2014, s programovým dokumentem, s tímto nařízením a s jakýmikoli dalšími příslušnými právními předpisy Unie. V tomto posouzení se zaměří především na:
b)
kvalitu analýzy, její konzistentnost s navrhovanými prioritami a s dalšími programy financovanými Unií;
c)
správnost finančního plánu;
d)
soulad se směrnicí 2001/42/ES.
3. Komise do tří měsíců ode dne předložení programu vznese připomínky a vyžádá si nezbytné změny. Zúčastněné země předloží veškeré nezbytné informace do dvou měsíců od žádosti Komise. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise program do šesti měsíců od jeho předložení. Komise může v závislosti na povaze požadovaných změn tyto lhůty prodloužit.
4. Každý program se přijímá rozhodnutím Komise na celou dobu jeho trvání podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 6
Úpravy a revize
1. Úpravy programu, které nemají významný vliv na povahu a cíle programu, nejsou považovány za podstatné. Konkrétně:
a)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo technickou pomoc nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu mezi tematickými cíli nebo přesunu z technické pomoci na tematické cíle;
b)
kumulativní změny až do výše 20 % příspěvku Unie původně přiděleného na každý tematický cíl nebo změny podle odstavce 2, včetně přesunu z tematických cílů na technickou pomoc.
Změny finančního plánu programu uvedené v písmeni a) může provádět přímo řídící orgán s předchozím souhlasem společného monitorovacího výboru. Řídící orgán informuje Komisi o každé takové změně, a to nejpozději v následující výroční zprávě, a poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace.
V případě změn finančního plánu programu uvedených v písmeni b) požádá řídící orgán o předchozí souhlas jak společný monitorovací výbor, tak Komisi.
2. Na základě odůvodněné žádosti společného monitorovacího výboru nebo z podnětu Komise po konzultaci se společným monitorovacím výborem mohou být programy změněny v důsledku:
a)
revize programového dokumentu;
b)
významných společensko-hospodářských změn nebo podstatných změn v programové oblasti;
c)
obtíží při provádění;
d)
změn ve finančním plánu nad rámec flexibility podle odstavce 1 nebo jakýchkoli změn, které podstatně ovlivňují povahu a cíle programu;
e)
auditů, monitorování a hodnocení.
3. Žádosti o revizi programů musí být řádně odůvodněny a musí odrážet očekávaný dopad změn na program.
4. Komise posoudí informace předložené podle odstavců 2 a 3. Má-li Komise připomínky, poskytne řídící orgán Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace. Za předpokladu, že byly řádně zohledněny všechny připomínky Komise, schválí Komise žádost o revizi do pěti měsíců od jejího předložení.
5. Veškeré revize programu v případech uvedených v odstavci 2 a v čl. 66 odst. 5 se přijímají rozhodnutím Komise a mohou vyžadovat změnu finančních dohod uvedených v článcích 8 a 9.
Článek 7
Používání jazyků
1. Každý program používá jako svůj pracovní jazyk jeden nebo více úředních jazyků Unie. Zúčastněné země se navíc mohou rozhodnout používat jako pracovní i jiné jazyky, které nejsou úředními jazyky Unie. Volba pracovního jazyka/pracovních jazyků se popíše v programu v souladu s článkem 4.
2. Aby byla zohledněna partnerská povaha programů, mohou příjemci předkládat řídícímu orgánu dokumenty týkající se jejich projektu ve svém národním jazyce za předpokladu, že je tato možnost výslovně uvedena v programu a že společný monitorovací výbor zajistí prostřednictvím řídícího orgánu potřebné tlumočení a překlady.
3. Náklady na tlumočení a překlady ze všech zvolených jazyků programu se hradí buď z rozpočtu na technickou pomoc na úrovni programu, nebo z rozpočtu každého jednotlivého projektu na úrovni projektu.
KAPITOLA 2
Dohody o financování
Článek 8
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce
1. Komise uzavře dohody o financování s každou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce. Dohody o financování mohou podepsat rovněž ostatní zúčastněné země a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Dohody o financování se podepíší nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu. Pokud je však do programu zapojena více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování ještě před tímto datem. Ostatní partnerské země přeshraniční spolupráce mohou podepsat své příslušné dohody o financování později. Vnější složka programu s danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nemůže být zahájena, dokud nevstoupí v platnost dohoda o financování s touto zemí. Je-li program spolufinancován podle nařízení (EU) č. 231/2014 a účastní-li se více než jedna partnerská země přeshraniční spolupráce, podepíší všechny strany alespoň jednu dohodu o financování s jednou zúčastněnou partnerskou zemí uvedenou v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo s Ruskou federací, a to nejpozději do konce roku, který následuje po roce, v němž Komise přijala rozhodnutí o schválení programu.
Článek 9
Dohody o financování s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce, které poskytují spolufinancování
1. Je-li spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce převedeno na řídící orgán, dohodu o financování podle článku 8 podepíší rovněž ostatní zúčastněné členské státy a partnerské země přeshraniční spolupráce a řídící orgán nebo země, v níž má řídící orgán sídlo.
2. Uvedená dohoda o financování obsahuje ustanovení týkající se spolufinancování partnerské země přeshraniční spolupráce, jako například:
a)
částku;
b)
zamýšlené použití a podmínky použití, včetně podmínek pro žádosti;
c)
způsoby plateb;
d)
finanční řízení;
e)
vedení záznamů;
f)
povinností předkládání zpráv;
g)
ověřování a kontroly;
h)
nesrovnalosti a zpětné získávání prostředků.
KAPITOLA 3
Jiné dohody nebo memoranda o porozumění
Článek 10
Obsah
Řídící orgán může se zúčastněnými zeměmi uzavřít memoranda o porozumění nebo jakoukoli jinou dohodu, která nastiňuje ustanovení programu, zejména vnitrostátní spolufinancování, konkrétní finanční odpovědnost, audity a zpětné získávání prostředků.
Obsah těchto memorand o porozumění nebo jakékoli jiné dohody musí být v souladu s ustanoveními uvedenými v tomto nařízení a v dohodě (dohodách) o financování.
KAPITOLA 4
Provádění
Článek 11
Způsoby provádění
Programy se obvykle provádějí v rámci sdíleného řízení s členskými státy podle článku 59 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zúčastněné země mohou navrhnout provádění v rámci nepřímého řízení partnerskou zemí přeshraniční spolupráce nebo mezinárodní organizací podle článku 60 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Programy prováděné v rámci nepřímého řízení se řídí částí třetí tohoto nařízení.
HLAVA II
SPOLUFINANCOVÁNÍ
Článek 12
Míra spolufinancování
1. Spolufinancování musí dosahovat výše alespoň 10 % příspěvku Unie.
2. Je-li to možné, spolufinancování se rozloží rovnoměrně na celou dobu trvání programu tak, aby bylo zajištěno dosažení minimálního cíle ve výši 10 % do konce programu.
3. Pomoc poskytnutá v rámci programu musí být v souladu s platnými pravidly Unie pro státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 13
Zdroje spolufinancování
1. Spolufinancování musí pocházet z jiných zdrojů než z Unie.
2. V rámci každého programu si zúčastněné země mohou určit zdroj, výši a rozdělení spolufinancování.
3. Pokud se partnerská země přeshraniční spolupráce zaváže, že své spolufinancování převede na řídící orgán, jsou ujednání týkající se poskytování spolufinancování, jeho využívání a jeho monitorování stanovena v dohodě o financování podle článku 9 a v patřičných případech v dohodách podle článku 10.
4. Ve všech ostatních případech mohou být ujednání týkající se spolufinancování stanovena v dohodách podle článku 10.
Článek 14
Příspěvky ve formě věcného plnění příspěvky
1. Každé bezplatné poskytnutí nefinančních zdrojů třetí stranou se považuje za věcný příspěvek na úrovni programu nebo projektu. Náklady na pracovníky přidělené na projekt nebo program se za věcný příspěvek nepovažují, ale jsou-li hrazeny příjemci nebo zúčastněnými zeměmi, mohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
2. Příspěvky ve formě věcného plnění nejsou způsobilými náklady a nemohou být považovány za součást minimálního desetiprocentního spolufinancování podle článku 12.
HLAVA III
OBDOBÍ PROVÁDĚNÍ
Článek 15
Období provádění
Období provádění každého programu začíná nejdříve dnem přijetí programu Komisí a končí nejpozději dne 31. prosince 2024.
Článek 16
Zahajovací fáze programu
1. Při sdíleném řízení je program v zúčastněných členských státech zahájen po přijetí oznámení podle čl. 25 odst. 4, jímž Komise informuje, že nemá v úmyslu vyžadovat dokumenty zmíněné v tomto článku nebo že nemá žádné připomínky. Zúčastněné země mohou již před tím zahájit přípravné kroky, které jsou nutné pro vybudování systémů řízení a kontroly. Související náklady jsou způsobilé podle článku 36.
2. Při nepřímém řízení podle článků 80 a 82 je program v zúčastněných členských státech zahájen poté, co vstoupí v platnost příslušná dohoda, jíž provádění rozpočtu svěřuje mezinárodní organizaci nebo partnerské zemi přeshraniční spolupráce.
3. Kromě toho mohou být provedeny i následující přípravné kroky potřebné k zahájení programu:
a)
zřízení řídícího orgánu a v relevantních případech společného technického sekretariátu;
b)
první zasedání společného monitorovacího výboru s účastí zástupců partnerských zemí přeshraniční spolupráce, které ještě nepodepsaly dohodu o financování nebo v nichž dohoda o financování dosud nevstoupila v platnost;
c)
příprava a zahájení výběru projektu nebo postupů zadávání veřejné zakázky s doložkou o pozastavení v souvislosti se vstupem dohod o financování v platnost.
4. Dokud příslušné dohody o financování nevstoupí v platnost, mohou být s příslušnou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce zahájeny pouze přípravné kroky uvedené v odstavcích 1 a 3.
Článek 17
Přerušení programu
1. Pokud žádná z partnerských zemí přeshraniční spolupráce nepodepíše příslušnou dohodu o financování do dne uvedeného v čl. 8 odst. 2, program je přerušen.
Již vyčleněné roční splátky Evropského fondu pro regionální rozvoj zůstanou po celou dobu svého obvyklého trvání k dispozici, ale mohou být použity pouze na činnosti, které probíhají výhradně v dotčených členských státech a na něž byla uzavřena dohoda dříve, než Komise vydala rozhodnutí o přerušení. Řídící orgán předloží Komisi do tří měsíců po ukončení dohod konečnou zprávu a Komise postupuje v souladu s odstavci 2 a 3.
2. Nemůže-li být program prováděn v důsledku problémů vyplývajících ze vztahů mezi zúčastněnými zeměmi a v jiných řádně odůvodněných případech, může Komise na žádost společného monitorovacího výboru nebo z vlastního podnětu vydat po konzultaci se společným monitorovacím výborem rozhodnutí o přerušení programu.
3. Dojde-li k přerušení programu, předloží řídící orgán konečnou zprávu do šesti měsíců po rozhodnutí Komise. Po vypořádání předchozích předběžných plateb Komise vyplatí konečný zůstatek, nebo v patřičných případech vydá příkaz k zpětnému získání prostředků. Komise rovněž zruší zůstatek závazků.
Alternativně může být rozhodnuto o snížení částky přidělené do rozpočtu programu v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. c).
4. V případech uvedených v odstavcích 1 a 2 se podpora z Evropského fondu pro regionální rozvoj odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku, které dosud nebyly přiděleny na jiný program ze stejné kategorie programů vnější spolupráce, přidělí na programy vnitřní přeshraniční spolupráce podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013.
Podpora podle nařízení (EU) č. 232/2014 odpovídající dosud nevyčleněným ročním splátkám či ročním splátkám zcela nebo částečně vyčleněným a zrušeným v rámci stejného rozpočtového roku se použije na financování jiných programů nebo projektů způsobilých podle nařízení (EU) č. 232/2014.
Článek 18
Projekty
1. Smlouvy na velké infrastrukturní projekty vybrané přímým zadáním musí být podepsány a příspěvky na finanční nástroje poskytnuty do 30. června 2019.
2. Všechny ostatní smlouvy musí být podepsány do 31. prosince 2021.
3. Všechny činnosti v rámci projektu financované z programu musí být ukončeny nejpozději 31. prosince 2022.
Článek 19
Ukončení programu
1. V období od 1. ledna 2023 do 30. září 2024 mohou být prováděny pouze činnosti související s ukončením programu.
2. Program je považován za ukončený, pokud:
a)
všechny smlouvy uzavřené v rámci programu byly ukončeny;
b)
konečný zůstatek byl vyplacen nebo nahrazen;
c)
Komise zrušila zbývající prostředky.
3. Musí-li být konečná částka programu nebo projektů upravena na základě kontrol či auditů provedených po datu ukončení, není ukončením programu dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční opravy vůči řídícímu orgánu nebo příjemcům.
HLAVA IV
PROGRAMOVÉ STRUKTURY
Článek 20
Jmenování řídících a dalších subjektů
1. Zúčastněné země zvolí jako řídící orgán vnitrostátní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán nebo soukromoprávní subjekt pověřený výkonem veřejné služby. Tentýž řídící orgán může být určen pro více programů.
2. Zúčastněné země určí národní, regionální či místní veřejnoprávní subjekt nebo orgán, jenž je nezávislý na řídícím orgánu, jako jediný auditní orgán. Auditní orgán musí sídlit v členském státě, v němž se nachází sídlo řídícího orgánu. Tentýž auditní orgán může být určen pro více programů.
3. Pro provádění určitých úkolů řídícího orgánu na jeho odpovědnost může být určen jeden nebo více zprostředkujících subjektů. Příslušná ujednání mezi řídícím orgánem a zprostředkujícími subjekty se oficiálně písemně zaznamenají. Zprostředkující subjekt zaručí svou solventnost a způsobilost v příslušné oblasti, jakož i způsobilost v oblasti správy a finančního řízení.
4. Zúčastněné země stanoví v systémech řízení a kontroly, a v relevantních případech v dohodách o financování uvedených v článcích 8 a 9 a/nebo v dohodách zmíněných v článku 10, pravidla, jimiž se řídí jejich vztahy s řídícím orgánem a s auditním orgánem, vztahy mezi těmito orgány a vztahy mezi těmito orgány a Komisí.
5. Členský stát, v němž má sídlo řídící orgán, může z vlastního podnětu určit koordinační subjekt, jehož úkolem je úzce spolupracovat s Komisí, informovat ji, koordinovat činnosti dalších příslušných určených subjektů a podporovat harmonizované uplatňování použitelných právních předpisů.
6. Každá zúčastněná země určí:
a)
národní subjekt na podporu řídícího orgánu při řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení;
b)
kontrolní kontaktní místo na podporu řídícího orgánu při kontrole povinností vyplývajících z programu;
c)
zástupce do skupiny auditorů zmíněné v čl. 28 odst. 2;
d)
zástupce do společného monitorovacího výboru podle článku 21.
KAPITOLA 1
Společný monitorovací výbor
Článek 21
Společný monitorovací výbor
Do tří měsíců ode dne přijetí programu Komisí zřídí zúčastněné země společný monitorovací výbor.
Článek 22
Složení společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor se skládá z jednoho nebo více zástupců jmenovaných každou zúčastněnou zemí. Zástupci jsou jmenováni na základě funkce, nikoli na osobním základě. Další osoby mohou být společným monitorovacím výborem jmenovány jako pozorovatelé.
2. Je-li to možné a vhodné, zajistí zúčastněné země odpovídající účast všech dotčených aktérů, zejména místních zainteresovaných subjektů, včetně organizací občanské společnosti a místních orgánů, aby byla zajištěna jejich účast na provádění programu.
3. Komise je zapojena do činnosti společného monitorovacího výboru jako pozorovatel. Společně se zástupci zúčastněných zemí je zvána na každé zasedání společného monitorovacího výboru. Komise se může rozhodnout, zda se celého zasedání společného monitorovacího výboru nebo jeho části zúčastní, anebo nezúčastní.
4. Společnému monitorovacímu výboru předsedá v souladu s ustanoveními jednacího řádu jeden z jeho členů, zástupce řídícího orgánu nebo jiná osoba.
5. Jako tajemník společného monitorovacího výboru je jmenován zástupce řídícího orgánu, společného technického sekretariátu nebo zprostředkujícího subjektu podle čl. 20 odst. 3.
Článek 23
Fungování
1. Společný monitorovací výbor vypracuje a jednomyslně přijme svůj jednací řád.
2. Společný monitorovací výbor usiluje o přijímání rozhodnutí na základě konsenzu. O některých rozhodnutích může v souladu se svým jednacím řádem hlasovat, zejména o těch, která se týkají konečného výběru projektů a částek přidělených jako granty na tyto projekty.
3. Všechny zúčastněné země mají stejná hlasovací práva bez ohledu na počet zástupců, které jmenovaly.
4. Tajemník, Komise ani žádný jiný pozorovatel nemá hlasovací právo.
5. Předseda společného monitorovacího výboru plní funkci moderátora a vede jednání. Je-li předsedou zástupce zúčastněné země, má hlasovací právo.
6. Společný monitorovací výbor zasedá nejméně jednou ročně. Zasedání svolává předseda na žádost řídícího orgánu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti kterékoli zúčastněné země či Komise. V souladu se svým jednacím řádem může přijímat rozhodnutí i písemným postupem z podnětu svého předsedy, řídícího orgánu nebo kterékoli zúčastněné země.
7. Po každém zasedání společného monitorovacího výboru je vypracován zápis, který podepíše předseda a tajemník. Kopii tohoto zápisu obdrží zástupci zúčastněných zemí, Komise a všichni ostatní pozorovatelé.
Článek 24
Funkce společného monitorovacího výboru
1. Společný monitorovací výbor sleduje provádění programu a jeho pokrok při plnění jeho priorit a používá k tomu objektivně ověřitelné ukazatele a související cílové hodnoty stanovené v programu. Společný monitorovací výbor zkoumá všechny otázky, které mají vliv na provádění programu.
2. Společný monitorovací výbor může vydávat doporučení pro řídící orgán, která se týkají provádění programu a jeho hodnocení. Kroky, které jsou prováděny na základě jeho doporučení, následně monitoruje.
3. Společný monitorovací výbor zejména:
a)
schvaluje pracovní program a finanční plán řídícího orgánu, včetně plánovaného využití technické pomoci;
b)
sleduje, jak řídící orgán provádí pracovní program a finanční plán;
c)
schvaluje kritéria pro výběr projektů, které mají být financovány z programu;
d)
odpovídá za hodnocení a výběr projektů, jež mají být financovány z programu;
e)
schvaluje veškeré návrhy na revizi programu;
f)
přezkoumává veškeré zprávy předkládané řídícím orgánem a v případě potřeby přijímá příslušná opatření;
g)
přezkoumává všechny sporné případy, na které ho upozorní řídící orgán;
h)
přezkoumává a schvaluje výroční zprávu podle článku 77;
i)
přezkoumává a schvaluje roční plán monitorování a hodnocení podle článku 78;
j)
přezkoumává a schvaluje roční informační a komunikační plány podle článku 79.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. d) může společný monitorovací výbor zřídit výbor pro výběr projektů, který jedná na jeho odpovědnost.
KAPITOLA 2
Řídící orgán
Článek 25
Určení
1. Řídící orgán, jenž byl vybrán zeměmi, které se účastní programu, se v členském státě, v němž má z rozhodnutí na příslušné úrovni sídlo, podrobí postupu určení.
2. Základem postupu určení je zpráva a stanovisko nezávislého auditního orgánu, který posoudí soulad systémů řízení a kontroly, včetně úlohy zprostředkujících subjektů, s kritérii pro určení stanovenými v příloze I tohoto nařízení. Tento auditní orgán v relevantních případech přihlíží k tomu, zda jsou systémy řízení a kontroly programu podobné systémům, které existovaly v předchozím programovém období, a k údajům prokazujícím jejich účinného fungování.
Nezávislým auditním orgánem je auditní orgán nebo jiný veřejnoprávní či soukromoprávní subjekt s nezbytnou způsobilostí provádět audit, který je funkčně nezávislý na řídícím orgánu. Svou práci vykonává v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy.
3. Členský stát předloží Komisi formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1 co nejdříve poté, co Komise schválí příslušný program.
4. Do dvou měsíců poté, co obdrží formální rozhodnutí zmíněné v odstavci 1, si Komise může vyžádat zprávu a stanovisko nezávislého auditního orgánu a popis systému řízení a kontroly, zejména co se týče těch částí, které se týkají výběru projektů. Nemá-li Komise v úmyslu si tyto dokumenty vyžádat, informuje o tom příslušný členský stát co nejdříve. Vyžádá-li si Komise tyto dokumenty, může do dvou měsíců od jejich obdržení předložit připomínky, na jejichž základě jsou dokumenty revidovány. Nemá-li Komise žádné počáteční ani další připomínky, uvědomí o tom příslušný členský stát co nejdříve.
5. Pokud ze stávajících výsledků provedeného auditu a kontroly vyplývá, že určený orgán již nesplňuje kritéria uvedená v odstavci 2, příslušný členský stát na odpovídající úrovni a v závislosti na závažnosti problému stanoví nezbytná nápravná opatření a zkušební dobu, během níž mají být tato nápravná opatření provedena.
Pokud určený orgán neprovede požadovaná nápravná opatření ve zkušební době stanovené členským státem, členský stát na odpovídající úrovni pověření tohoto orgánu ukončí.
Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud:
-
je pro určený orgán stanovena zkušební doba, a informuje o nápravných opatřeních a příslušné zkušební době, nebo
-
je zkušební doba po provedení nápravných opatření ukončena, nebo
-
je ukončeno pověření orgánu.
Aniž je dotčeno použití článku 61, oznámení o tom, že členský stát stanovil pro některý určený orgán zkušební dobu, nepřeruší vyřizování žádostí o platby.
Je-li určení řídícího orgánu ukončeno, zúčastněné země určí nový orgán nebo subjekt podle čl. 20 odst. 1, který převezme funkce řídícího orgánu. Tento subjekt nebo orgán je podroben procesu určení podle odstavce 2 a Komise je o tom informována podle odstavce 4. Tato změna vyžaduje revizi programu podle článku 6.
Článek 26
Funkce řídícího orgánu
1. Řídící orgán odpovídá za řízení programu v souladu se zásadou řádného finančního řízení a za to, že rozhodnutí společného monitorovacího výboru jsou v souladu s platným právními předpisy a ustanoveními.
2. Co se týče řízení programu, řídící orgán:
a)
podporuje práci společného monitorovacího výboru a poskytuje výboru informace potřebné k plnění jeho úkolů, zejména údaje týkající se pokroku při plnění programu a dosahování jeho očekávaných výsledků a cílů;
b)
vypracovává a po schválení společným monitorovacím výborem předkládá Komisi výroční zprávu a konečnou zprávu;
c)
se zprostředkujícími subjekty, se společným technickým sekretariátem, s auditním orgánem a s příjemci sdílí informace, které jsou důležité pro výkon jejich funkcí nebo pro provádění projektu;
d)
zřizuje a udržuje počítačový systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů o každém projektu, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, kontrolu a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících projektů. Zaznamenává a uchovává především technické a finanční zprávy pro každý projekt. Systém poskytuje veškeré údaje potřebné k vypracování žádostí o platby a roční účetní závěrky, včetně záznamů o částkách, jež mají být získány zpět, částkách získaných zpět a částkách snížených z důvodu zrušení celého příspěvku na projekt či program nebo části tohoto příspěvku;
e)
v případě potřeby provádí na úrovni programu studie posuzující dopad na životní prostředí;
f)
provádí informační a komunikační plány v souladu s článkem 79;
g)
provádí plány monitorování a hodnocení v souladu s článkem 78.
3. Co se týče výběru a řízení projektů, řídící orgán:
a)
vypracovává a zahajuje postupy výběru;
b)
řídí postupy výběru projektů;
c)
hlavnímu příjemci předává dokument, v němž jsou stanoveny podmínky pro podporu každého projektu, včetně finančního plánu a lhůt pro provedení;
d)
podepisuje smlouvy s příjemci;
e)
řídí projekty.
4. Co se týče technické pomoci, řídící orgán:
a)
řídí postupy zadávání veřejných zakázek;
b)
podepisuje smlouvy s dodavateli;
c)
spravuje smlouvy.
5. Pokud jde o finanční řízení a kontrolu programu, řídící orgán:
a)
ověří, že služby, dodávky nebo stavební práce byly provedeny, dodány a/nebo instalovány a že výdaje, které příjemci vykázali, byly příjemci uhrazeny, a že je to v souladu s platnými právními předpisy, pravidly programu a podmínkami pro podporu projektů;
b)
zajišťuje, aby příjemci zapojení do provádění projektu měli buď samostatný systém účetnictví, nebo vhodný účetní kód pro všechny operace týkající se projektu;
c)
zavádí účinná a přiměřená opatření proti podvodům, která odpovídají zjištěným rizikům;
d)
stanoví postupy k zajištění toho, aby všechny dokumenty týkající se výdajů a auditů nezbytné pro zajištění odpovídající auditní stopy byly uchovávány v souladu s požadavky článku 30;
e)
vypracovává prohlášení řídícího orgánu a roční souhrn uvedený v článku 68;
f)
vypracovává a předkládá Komisi žádosti o platby v souladu s článkem 60;
g)
vypracovává roční účetní závěrky;
h)
při vypracovávání a předkládání žádostí o platbu zohledňuje výsledky všech auditů provedených auditním orgánem nebo na jeho odpovědnost;
i)
vede počítačově zpracované účetní záznamy o výdajích vykázaných Komisí a o platbách příjemcům;
j)
vede záznamy o částkách, které mají být získány zpět, a částkách snížených z důvodu zrušení celého grantu nebo jeho části.
6. Ověření podle odst. 5 písm. a) zahrnuje následující postupy:
a)
správní ověření každé žádosti o platbu předložené příjemci;
b)
ověření projektů na místě.
Frekvence a rozsah ověření na místě jsou úměrné výši grantu poskytnutého na daný projekt a úrovni rizika zjištěného při těchto ověřeních a při auditech prováděných auditním orgánem u systémů řízení a kontroly jako celku.
7. Ověření projektů na místě podle odst. 6 písm. b) mohou být prováděna na vzorku.
8. Pokud je v rámci programu subjekt, v němž má sídlo řídící orgán, rovněž příjemcem, je třeba pro ověření uvedená v odst. 5 písm. a) přijmout taková opatření, která zajistí odpovídající oddělení funkcí.
Článek 27
Společný technický sekretariát a pobočky
1. Zúčastněné země se mohou rozhodnout, že zřídí společný technický sekretariát, který je popsán v programu v souladu s článkem 4.
2. Společný technický sekretariát pomáhá řídícímu orgánu, společnému monitorovacímu výboru a v případě potřeby auditnímu orgánu vykonávat jejich příslušné funkce. Informuje především případné příjemce o možnostech financování v rámci programů a pomáhá příjemcům při provádění projektů. Může být jmenován i jako zprostředkující subjekt uvedený v čl. 20 odst. 3.
3. Na základě rozhodnutí zúčastněných zemí mohou být v zúčastněných zemích zřízeny pobočky. Jejich úloha je popsána v programu a může zahrnovat komunikaci, poskytování informací, pomoc řídícímu orgánu při hodnocení projektů a následné kroky po provedení programu. Pobočka nemůže být v žádném případě pověřena úkolem, který zahrnuje výkon veřejné moci nebo použití diskrečních pravomocí při posuzování projektů.
4. Provoz společného technického sekretariátu a poboček je financován z rozpočtu na technickou pomoc.
KAPITOLA 3
Auditní orgán
Článek 28
Funkce auditního orgánu
1. Auditní orgán programu zajistí, aby se prováděly audity systémů řízení a kontroly u odpovídajícího vzorku projektů a u účetních závěrek programu.
2. Auditnímu orgánu je nápomocna skupina auditorů, která se skládá ze zástupců všech zemí, jež se účastní programu.
3. Provádí-li audity jiný subjekt než auditní orgán, zajistí auditní orgán, aby měl tento subjekt nezbytnou funkční nezávislost.
4. Auditní orgán zajistí, aby auditní činnost splňovala mezinárodně uznávané auditorské standardy.
5. Do devíti měsíců od podepsání první dohody o financování podle čl. 8 odst. 2 předloží auditní orgán Komisi auditní strategii pro výkon auditů. Auditní strategie stanoví metodiku auditů ročních účetních závěrek a projektů, způsob výběru vzorků pro audity projektů a plán auditů pro aktuální účetní rok a dva následující účetní roky. Auditní strategie se aktualizuje každoročně od roku 2017 do konce roku 2024. Vztahují-li se společné systémy řízení a kontroly na více než jeden program, může být pro dotčené programy vypracována jediná auditní strategie. Aktualizovaná auditní strategie se předkládá Komisi společně s výroční zprávou o programu.
6. Auditní orgán vypracuje v souladu s článkem 68:
a)
výrok auditora k účetním závěrkám za předchozí účetní rok;
b)
výroční auditní zprávu.
Pokud se společný systém řízení a kontroly vztahuje na více než jeden program, lze informace požadované podle písmene b) uvést v jediné zprávě.
Článek 29
Spolupráce s auditním orgánem
Komise spolupracuje s auditním orgánem na koordinaci jeho auditních plánů a postupů a sdílí s ním výsledky auditů systémů řízení a kontroly dotčeného programu.
HLAVA V
SYSTÉMY ŘÍZENÍ A KONTROLY
Článek 30
Obecné zásady pro systémy řízení a kontroly
1. Systémy řízení a kontroly zahrnují:
a)
funkce každého subjektu zapojeného do řízení a kontroly, včetně rozdělení funkcí v rámci jednotlivých subjektů, jejich vnitřní organizace v souladu se zásadou rozdělení funkcí mezi těmito subjekty a v rámci nich;
b)
postupy pro zajištění správnosti a řádnosti vykazovaných výdajů;
c)
elektronické datové systémy pro účetnictví, uchovávání údajů, monitorování a podávání zpráv;
d)
systémy monitorování a podávání zpráv, pokud odpovědný subjekt pověří výkonem úkolů jiný subjekt;
e)
opatření pro audit fungování systémů řízení a kontroly;
f)
systémy a postupy pro zajištění odpovídající auditní stopy;
g)
postupy pro předcházení nesrovnalostem, včetně podvodů, jejich odhalování a nápravu a vymáhání neoprávněně vyplacených částek včetně veškerých úroků;
h)
postupy pro zadávání veřejných zakázek na technickou pomoc a postupy pro výběr projektů;
i)
úlohu vnitrostátních orgánů a povinnosti zúčastněných zemí podle článku 31.
2. Řídící orgán zajistí, aby systémy řízení a kontroly programu byly zavedeny v souladu s pravidly tohoto nařízení a aby tyto systémy účinně fungovaly.
Článek 31
Vnitrostátní orgány a povinnosti zúčastněných zemí
1. Národní orgán určený podle čl. 20 odst. 6 písm. a), mimo jiné:
a)
zodpovídá za zřízení účinně fungujících systémů řízení a kontroly na vnitrostátní úrovni;
b)
zajišťuje celkovou koordinaci orgánů zapojených do provádění programu na vnitrostátní úrovni, včetně, mimo jiné, orgánů, které působí jako kontrolní kontaktní místa a jako členové skupiny auditorů;
c)
zastupuje svoji zemi ve společném monitorovacím výboru.
Pro partnerské země přeshraniční spolupráce je národní orgán subjektem, který nese konečnou odpovědnost za provádění opatření stanovených v dohodě o financování podle článků 8 a 9.
2. Zúčastněné země podporují řídící orgán při výkonu jeho povinností uvedených v čl. 30 odst. 2.
3. Zúčastněné země na svém území předcházejí nesrovnalostem včetně podvodů, odhalují je a napravují a vymáhají neoprávněně vyplacené částky včetně případných úroků podle článku 74. Tyto nesrovnalosti neprodleně oznámí řídícímu orgánu a Komisi a průběžně je informují o vývoji souvisejících správních a právních postupů.
4. V článku 74 jsou stanoveny povinnosti zúčastněných zemí, pokud jde o částky neoprávněně vyplacené příjemci.
5. Finanční opravou Komise není dotčena povinnost řídícího orgánu vymáhat neoprávněně vyplacené částky podle článků 74 a 75 ani povinnosti členských států vymáhat neoprávněně vyplacenou státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie a podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (9).
Článek 32
Auditní a kontrolní struktury
1. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy nezávislý na příjemci přezkoumá výdaje vykázané příjemcem na podporu žádosti o platbu. Auditor nebo příslušný úředník veřejné správy přezkoumá, zda výdaje vykázané příjemcem a příjmy související s projektem jsou skutečné, přesně zaznamenané a způsobilé v souladu se smlouvou.
Tento přezkum se vykonává na základě dohodnutého postupu, který se provádí v souladu s:
a)
mezinárodním standardem pro související služby 4400 - dohodnutými postupy v souvislosti s finančními informacemi, jak byly schváleny Mezinárodní federací účetních (IFAC);
b)
etickým kodexem IFAC pro profesionální účetní, který vypracovala a vydala Rada IFAC pro mezinárodní etické standardy účetních.
Pro úředníky veřejné správy jsou tyto postupy a standardy stanoveny na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím k mezinárodním standardům.
Auditor splňuje alespoň jeden z následujících požadavků:
a)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditorského subjektu nebo orgánu, který je členem IFAC;
b)
být členem vnitrostátního účetního nebo auditního subjektu nebo orgánu. Není-li tato organizace členem IFAC, auditor se zaváže, že bude práci vykonávat v souladu se standardy a etickými požadavky IFAC;
c)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v členském státě v souladu se zásadami veřejného dohledu stanovenými ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (10);
d)
být registrován jako statutární auditor ve veřejném rejstříku orgánu veřejného dohledu v partnerské zemi přeshraniční spolupráce za předpokladu, že se tento rejstřík řídí zásadami veřejného dohledu, jak jsou stanoveny v právních předpisech dotčené země.
Úředník veřejné správy má nezbytnou odbornou kvalifikaci pro provádění přezkumů.
2. Řídící orgán provádí kromě toho svá vlastní ověření podle čl. 26 odst. 5 písm. a) a čl. 26 odst. 6. Řídícímu orgánu mohou být při provádění ověřování v celé programové oblasti nápomocny kontrolní kontaktní místa.
Zúčastněné země přijmou veškerá možná opatření na podporu řídícího orgánu při výkonu kontrolních úkolů.
3. Auditní orgán zajistí, aby byly prováděny audity systémů řízení a kontroly na vhodném vzorku projektů a na ročních účetních závěrkách programu, jak je uvedeno v článku 28. Do tří měsíců od ustanovení řídícího orgánu se zřídí skupina auditorů uvedená v čl. 28 odst. 2. Vypracuje svůj vlastní jednací řád. Skupině předsedá řídící orgán, který je jmenován pro program.
Každá zúčastněná země může pověřit auditní orgán, aby vykonával své povinnosti přímo na jejím území.
4. Je zaručena nezávislost subjektu (subjektů) uvedeného (uvedených) v odstavcích 1, 2 a 3.
Článek 33
Kontroly ze strany Unie
1. Komise, Evropský úřad pro boj proti podvodům, Evropský účetní dvůr a každý externí auditor s povolením těchto orgánů a subjektů může přezkoumávat dokumenty a/nebo provádět kontroly na místě, a tak ověřovat, jak řídící orgán, příjemci, dodavatelé, subdodavatelé a třetí strany, kteří získávají finanční podporu, používají finanční prostředky Unie. V každé smlouvě je výslovně uvedeno, že tyto orgány a subjekty mohou vykonávat své kontrolní pravomoci, pokud jde o prostory, dokumenty a informace, bez ohledu na nosič, na němž jsou informace uloženy.
2. Komise se přesvědčí o tom, že na základě dostupných informací, včetně rozhodnutí o určení, každoročního prohlášení řídícího orgánu, výročních kontrolních zpráv, každoročního výroku auditora, výroční zprávy a auditů provedených vnitrostátními orgány a orgány Unie, jsou systémy řízení a kontroly v souladu s tímto nařízením a že účinně fungují.
3. Komise může požádat řídící orgán, aby podnikl nezbytné kroky a zajistil účinnost systémů řízení a kontroly a správnost výdajů.
HLAVA VI
TECHNICKÁ POMOC
Článek 34
Rozpočet na technickou pomoc
1. Na technickou pomoc může být přiděleno nejvýše 10 % celkového příspěvku Unie. V řádně odůvodněných případech může být po dohodě s Komisí přidělena vyšší částka.
2. Výše technické pomoci by měla odrážet skutečné potřeby programu, zejména by měla zohledňovat takové faktory, jako je celkový rozpočet programu, velikost územní oblasti, na niž se program vztahuje, a počet zúčastněných zemí.
Článek 35
Účel
1. Mezi činnosti v rámci technické pomoci patří příprava, řízení, monitorování, hodnocení, informace, komunikace, tvorba sítí, řešení stížností, činnosti v rámci kontroly a auditu související s prováděním programu a činnosti zaměřené na posílení správních kapacit pro provádění programu.
2. Technická pomoc pro činnosti uvedené v odstavci 1 by měla být používána na potřeby programových struktur i příjemců.
3. Výdaje na činnosti týkající se podpory a budování kapacit, které vzniknou mimo programovou oblast, mohou být kryty v rámci limitu uvedeného v čl. 39 odst. 2 za předpokladu, že jsou splněny podmínky uvedené v tomto článku.
Článek 36
Způsobilost
1. Požadavky na způsobilost stanovené v článku 48 se obdobně použijí na náklady na technickou pomoc. Náklady týkající se úředníků zúčastněných zemí, kteří jsou přiděleni na program, mohou být považovány za způsobilé jako náklady na technickou pomoc. Je třeba vyvarovat se systémů paralelního a doplňkového odměňování. Náklady uvedené v článku 49 se nepovažují za způsobilé jako náklady na technickou pomoc.
2. Náklady na přípravné kroky uvedené v článku 16 jsou způsobilé, je-li Komisi předložen program podle článku 4, a to nejdříve dne 1. ledna 2014, za předpokladu, že Komise program schválí podle článku 5.
Článek 37
Pravidla zadávání veřejných zakázek
1. Vyžaduje-li provádění ročního plánu využití rozpočtu na technickou pomoc zadávání veřejných zakázek, zakázka je zadána podle následujících pravidel:
a)
má-li subjekt sídlo v členském státě, použije buď právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy Unie vztahujícími se na zadávání veřejných zakázek, nebo pravidla pro zadávání veřejných zakázek stanovená v hlavě IV druhé části nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v hlavě II druhé části nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
ve všech ostatních případech jsou příslušná pravidla pro zadávání veřejných zakázek popsána v dohodě o financování uvedené v článcích 8 a 9, nebo v dohodách uvedených v článcích 81 a 82.
2. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
3. Zadávání veřejných zakázek pobočkami je omezeno na obvyklé běžné náklady a náklady na činnosti v oblasti komunikace a propagace.
HLAVA VII
PROJEKTY
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 38
Povaha podpory
1. Projekt je řadou činností vymezených a řízených ve vztahu k cílům, výstupům, výsledkům a dopadům, jichž má být dosaženo ve stanovené lhůtě a se stanoveným rozpočtem. Cíle, výstupy, výsledky a dopady přispějí k prioritám stanoveným k programu.
2. Finanční příspěvky na projekty z programu se poskytují formou grantů a výjimečně převodem prostředků na finanční nástroje. Projekty financované prostřednictvím grantů se řídí kapitolami 2 až 4.
3. Granty se poskytují na projekty vybrané prostřednictvím výzev k předkládání návrhů podle pravidel stanovených v programu s výjimkou řádně odůvodněných případů podle článku 41.
4. Podíl příspěvku Unie přiděleného na velké infrastrukturní projekty a příspěvky na finanční nástroje uvedené v článku 42 nesmí přesáhnout 30 %.
Článek 39
Podmínky pro financování
1. Projekty mohou získat finanční příspěvek z programu za předpokladu, že splňují všechny následující podmínky:
a)
mají zřejmý dopad na přeshraniční spolupráci, přinášejí výhody popsané v programovém dokumentu a vykazují přidanou hodnotu ke strategiím a programům Unie;
b)
jsou prováděny v programové oblasti;
c)
spadají do některé z těchto kategorií:
i)
integrované projekty, v nichž každý příjemce provádí na svém území část činností souvisejících s projektem;
ii)
symetrické projekty, v nichž jsou podobné činnosti prováděny v zúčastněných zemích souběžně;
iii)
projekty pro jedinou zemi, v nichž se projekty provádí převážně nebo úplně v jedné ze zúčastněných zemí, avšak ve prospěch všech nebo některých ze zúčastněných zemí, a v nichž lze nalézt přeshraniční dopady a výhody.
2. Projekty splňující kritéria uvedená v odstavci 1 mohou být prováděny částečně mimo programovou oblast za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
projekty jsou nezbytné k dosažení cílů programu a přínosné pro programovou oblast;
b)
celková výše prostředků přidělených v rámci programu na činnosti mimo programovou oblast nepřesahuje 20 % příspěvku Unie na úrovni programu;
c)
závazky řídících orgánů a auditních orgánů související s řízením, kontrolou a auditem týkajícím se projektů jsou plněny buď orgány provádějícími program, nebo prostřednictvím dohod uzavřených s orgány v zemích, v nichž jsou činnosti prováděny.
3. Dojde-li u projektu, který má infrastrukturní složku, do pěti let od jeho dokončení, nebo případně ve lhůtě stanovené v pravidlech pro státní podporu, k zásadní změně, která má vliv na povahu projektu, jeho cíle nebo podmínky provádění, které by ohrozily původní cíle projektu, vrátí se příspěvek Unie, poskytnutý na projekt. Částky neoprávněně vyplacené v souvislosti s projektem řídící orgán vymáhá zpět v poměrné výši vzhledem k období, po něž požadavek nebyl splněn.
4. Řídící orgán usiluje o vyloučení zdvojování činností mezi projekty financovanými Unií. Za tímto účelem může řídící orgán vést konzultace, které považuje za vhodné, a subjekty, s nimiž vede konzultace, včetně Komise, poskytnou nezbytnou podporu.
5. Řídící orgán předá hlavnímu příjemci každého vybraného projektu dokument, v němž jsou stanoveny podmínky podpory projektu, včetně konkrétních požadavků týkajících se produktů nebo služeb, jež má projekt přinést, finančního plánu a harmonogramu provádění.
Článek 40
Výzvy k předkládání návrhů
V souvislosti s každou výzvou k předkládání návrhů poskytne řídící orgán uchazečům dokument, v němž jsou stanoveny podmínky účasti ve výzvě, výběru a provádění projektu. Součástí tohoto dokumentu jsou i konkrétní požadavky týkající se výsledků, jichž má být v rámci projektu dosaženo, finanční plán a lhůta pro provádění.
Článek 41
Přímé zadání
1. Projekty mohou být zadány bez výzvy k předkládání návrhů pouze v následujících případech a za předpokladu, že v rozhodnutí o zadání je uvedeno řádné odůvodnění:
a)
subjekt, kterému se projekt zadává, má de iure nebo de facto monopol;
b)
projekt se týká činností zvláštní povahy, které vyžadují zvláštní druh subjektu na základě technické způsobilosti, vysokého stupně specializace nebo správních pravomocí.
2. Do programu se zahrne konečný seznam velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Po přijetí programu, avšak nejpozději 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi úplné projektové žádosti, včetně informací uvedených v článku 43, společně s odůvodněním pro přímé zadání.
3. Do programu se zahrne orientační seznam jiných než velkých infrastrukturních projektů navrhovaných pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů. Společný monitorovací výbor může kdykoli po přijetí programu rozhodnout o výběru dalších projektů bez výzvy k předkládání návrhů. V obou případech je třeba získat předchozí souhlas Komise. Řídící orgán za tímto účelem poskytne Komisi informace uvedené v článku 43 společně s odůvodněním pro přímé zadání.
4. Projekty navrhované pro výběr bez výzvy k předkládání návrhů schvaluje Komise postupem sestávajícím ze dvou kroků, který spočívá v předložení shrnutí projektu a následně úplné projektové žádosti. U každého z kroků Komise oznámí své rozhodnutí řídícímu orgánu do dvou měsíců ode dne předložení dokumentu. V případě potřeby lze tuto lhůtu prodloužit. Jestliže Komise navrhovaný projekt zamítne, sdělí řídícímu orgánu důvody tohoto zamítnutí.
Článek 42
Příspěvky na finanční nástroje
1. Program může přispět na finanční nástroj za předpokladu, že finanční nástroj je v souladu s prioritami programu.
2. Konečný seznam příspěvků na finanční nástroje je popsán v programu. Po přijetí programu, avšak nejpozději dne 31. prosince 2017, poskytne řídící orgán Komisi informace uvedené v článku 43.
3. Komise přezkoumá navržený příspěvek s cílem stanovit jeho přidanou hodnotu a jeho soulad s programem.
4. Postup schvalování se řídí pravidly těchto finančních nástrojů. Jestliže Komise zamítne navrhovaný příspěvek, oznámí řídícímu orgánu své důvody.
5. Příspěvky na tyto finanční nástroje se řídí pravidly platnými pro tyto finanční nástroje.
Článek 43
Obsah projektů
1. Dokumentace projektové žádosti obsahuje přinejmenším:
a)
analýzu problémů a potřeb zdůvodňujících projekt, která zohledňuje strategii programu a její očekávaný příspěvek k řešení příslušné priority;
b)
posouzení přeshraničního dopadu;
c)
logický rámec;
d)
posouzení udržitelnosti očekávaných výsledků projektu po jeho dokončení;
e)
objektivně ověřitelné ukazatele;
f)
informace o zeměpisném pokrytí a cílových skupinách projektu;
g)
očekávanou dobu provádění projektu a podrobný plán činnosti;
h)
v případě potřeby analýzu dopadů projektu na průřezové problémy uvedené v čl. 4 odst. 3 písm. d);
i)
požadavky na provádění projektu, včetně:
i)
stanovení příjemců a určení hlavního příjemce s poskytnutím záruk jeho způsobilosti v dotčené oblasti a jeho způsobilosti v oblasti správy a finančního řízení;
ii)
popisu struktury řízení a provádění projektu;
iii)
ujednání mezi příjemci podle článku 46;
iv)
ujednání o monitorování a hodnocení;
v)
informačních a komunikačních plánů a zejména opatření, jímž se uznává podpora projektu ze strany Unie;
j)
podrobného finančního plánu a rozpočtu.
2. Projektové žádosti pro projekty obsahující infrastrukturní složku ve výši nejméně 1 milion EUR dále obsahují:
a)
podrobný popis investice do infrastruktury a jejího umístění;
b)
s výjimkou řádně odůvodněných případů podrobný popis složky projektu, jež zajišťuje budování kapacit;
c)
úplnou studii proveditelnosti nebo rovnocennou provedenou studii, včetně analýzy možností, výsledků a nezávislého posouzení kvality;
d)
posouzení dopadu projektu na životní prostředí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU (11) a s Úmluvou EHK OSN o posuzování vlivů na životní prostředí přesahující hranice států podepsanou v Espoo dne 25. února 1991 u zúčastněných zemí, které jsou jejími smluvními stranami;
e)
potvrzení příjemců o vlastnictví nebo o přístupu k pozemku;
f)
stavební povolení.
3. Výjimečně a v řádně odůvodněných případech může řídící orgán souhlasit s pozdějším předložením dokumentů uvedených v písmeni f).
Článek 44
Zveřejnění seznamu projektů
1. V zájmu zajištění transparentnosti projektů podporovaných v rámci programu vede řídící orgán seznam zadaných projektů v tabulkovém formátu, který umožňuje třídění, vyhledávání, čerpání, srovnávání a snadné zveřejňování údajů na internetu. Seznam projektů je přístupný na internetových stránkách programu a je aktualizován nejméně každých šest měsíců. Za účelem podpory následného využívání seznamu projektů soukromým sektorem, občanskou společností nebo vnitrostátními orgány veřejné správy mohou internetové stránky jasně uvádět odkaz na platná licenční pravidla, jimiž se řídí zveřejnění údajů.
2. V seznamu jsou obsaženy přinejmenším tyto údaje:
-
název příjemce (pouze právnické osoby; neuvádějí se jména fyzických osob),
-
název projektu,
-
shrnutí projektu,
-
období provádění projektu,
-
celkové způsobilé výdaje,
-
míru spolufinancování Unie,
-
PSČ projektu nebo jiný vhodný ukazatel místa,
-
územní pokrytí,
-
datum poslední aktualizace seznamu projektů.
3. Seznam projektů se předává Komisi nejpozději 30. června roku následujícího po rozpočtovém roce, v němž byly projekty vybrány. Tato informace se zveřejní na internetových stránkách orgánů Unie.
KAPITOLA 2
Příjemci
Článek 45
Účast na projektech
1. Do projektů jsou zapojeni příjemci nejméně z jednoho ze zúčastněných členských států a jedné ze zúčastněných partnerských zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) č. 232/2014 nebo z Ruské federace.
2. Příjemci jsou fyzické nebo právnické osoby, jimž byl udělen grant na projekt. Příjemci mohou být fyzické osoby, vyžaduje-li to povaha nebo vlastnosti dané akce nebo cíl sledovaný žadatelem. O účasti fyzických osob se rozhoduje na úrovni programu.
3. Příjemci uvedení v odstavci 1 musí splňovat následující podmínky:
a)
jsou státními příslušníky kterékoli ze zúčastněných zemí nebo právnickými osobami, které mají skutečné sídlo v programové oblasti, nebo mezinárodními organizacemi s provozní základnou v programové oblasti. Evropské seskupení pro územní spolupráci může být příjemcem bez ohledu na to, kde má sídlo, za předpokladu, že jeho územní pokrytí se nachází v programové oblasti;
b)
splňují kritéria způsobilosti stanovená pro každý postup výběru;
c)
nespadají pod žádnou z výjimek stanovených v čl. 106 odst. 1 a článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
4. Kromě příjemců uvedených v odstavci 1 se mohou účastnit i příjemci, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), za předpokladu, že jsou splněny veškeré následující podmínky:
a)
mohou se účastnit v souladu s články 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014;
b)
jejich účast vyžaduje povaha nebo cíle projektu a je nezbytná pro jeho účinné provádění;
c)
celková částka přidělená v rámci programu příjemcům, kteří nesplňují kritéria uvedená v odst. 3 písm. a), nepřesahuje limit stanovený v čl. 39 odst. 2 písm. b).
Článek 46
Povinnosti příjemců
1. V každém projektu je určen jeden hlavní příjemce, který zastupuje dané partnerství.
2. Všichni příjemci aktivně spolupracují na rozvoji a provádění projektů. Kromě toho spolupracují na poskytování zaměstnanců a/nebo na financování projektů. Každý příjemce má právní a finanční odpovědnost za činnosti, které provádí, a za část finančních prostředků Unie, které dostává. Konkrétní povinnosti a finanční odpovědnost příjemců jsou stanoveny v dohodě uvedené v odst. 3 písm. c).
3. Hlavní příjemce:
a)
od řídícího orgánu dostává finanční příspěvky na provádění činností souvisejících s projektem;
b)
zajišťuje, aby příjemci co nejrychleji a v plném souladu s ujednáními uvedenými v písmeni c) obdrželi celkový objem grantu. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje a nejsou vymáhány žádné zvláštní poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek určených příjemcům;
c)
v dohodě, která obsahuje ujednání, jež zaručují mimo jiné řádné finanční řízení finančních prostředků přidělených na projekt, včetně ujednání o vymáhání neoprávněně vyplacených prostředků, stanoví partnerská ujednání s příjemci;
d)
přijímá odpovědnost za zajištění provádění celého projektu;
e)
zajišťuje, aby výdaje vykázané příjemci byly vynakládány na provádění projektu a aby odpovídaly činnostem stanoveným ve smlouvě a dohodnutým se všemi příjemci;
f)
ověřuje, zda výdaje vykazované příjemci byly přezkoumány podle čl. 32 odst. 1.
KAPITOLA 3
Způsobilost výdajů
Článek 47
Formy grantů
1. Granty mohou mít kteroukoli z následujících forem:
a)
proplacení stanoveného podílu skutečně vynaložených způsobilých nákladů uvedených v článku 48;
b)
financování paušální sazbou, která se určí za použití procentního podílu z jedné nebo několika stanovených kategorií nákladů;
c)
jednorázové částky;
d)
proplacení na základě jednotkových nákladů;
e)
kombinace forem uvedených v písmenech a) až d) pouze v případech, kdy každá z forem pokrývá odlišné kategorie nákladů.
2. Granty ve formě uvedené v odst. 1 písm. a) se vypočítají na základě způsobilých nákladů skutečně vynaložených příjemcem, přičemž se přihlíží k předběžnému odhadu rozpočtu předloženému společně s návrhem a zahrnutému do smlouvy. Financování paušální sazbou uvedené v odst. 1 písm. b) se týká konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem při uplatnění procentní sazby. Jednorázové částky uvedené v odst. 1 písm. c) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem. Jednotkové náklady uvedené v odst. 1 písm. d) se týkají všech nebo některých konkrétních kategorií způsobilých nákladů, které jsou jasně stanoveny předem, a určí se jako částka za jednotku.
3. Účelem ani výsledkem grantů není vytvářet v rámci projektu zisk. Použijí se výjimky stanovené v čl. 125 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 48
Způsobilost nákladů
1. Granty nesmějí překročit celkový strop vyjádřený formou procentní a absolutní částky, který se stanovuje na základě odhadu způsobilých nákladů. Granty nesmějí překročit způsobilé náklady.
2. Způsobilými náklady se rozumějí náklady příjemce, které splňují veškerá tato kritéria:
a)
jsou vynaloženy v průběhu období provádění projektu. Konkrétně:
i)
Náklady související se službami a stavebními pracemi se týkají činností vykonávaných v průběhu období provádění. Náklady související s dodávkami se týkají dodávek a montáže položek v průběhu období provádění. Tento požadavek nesplňuje podpis smlouvy, vytvoření objednávky nebo uzavření jakéhokoli závazku v období provádění k výdajům za budoucí dodávky služeb, stavebních prací nebo dodávek po ukončení období provádění. Za vzniklé náklady nelze považovat převody hotovosti mezi hlavním příjemcem a ostatními příjemci.
ii)
Vzniklé náklady by měly být uhrazeny před předložením závěrečných zpráv. Jsou-li uvedeny v závěrečné zprávě společně s předpokládaným datem úhrady, mohou být zaplaceny později.
iii)
Výjimkou jsou náklady týkající se závěrečných zpráv, včetně ověření výdajů, auditu a konečného hodnocení projektu, které mohou vzniknout po období provádění projektu.
iv)
Jsou-li dodržena ustanovení článku 52 a násl., mohou být zahájeny postupy zadávání veřejných zakázek uvedené v článku 52 a násl. a příjemce (příjemci) může (mohou) uzavřít smlouvy před zahájením období provádění projektu.
b)
jsou uvedeny v odhadu celkového rozpočtu projektu;
c)
jsou nezbytné pro provádění projektu;
d)
lze je zjistit a ověřit, neboť jsou zaneseny zejména v účetních záznamech příjemce a jsou uvedeny v souladu s účetními standardy a obvyklými postupy pro účtování nákladů vztahujícími se příjemce;
e)
splňují požadavky platných právních předpisů v daňové a sociální oblasti;
f)
jde o přiměřené, odůvodněné náklady, které splňují požadavky řádného finančního řízení, zejména požadavky hospodárnosti a efektivnosti;
g)
jsou doloženy fakturami nebo doklady s rovnocennou průkazní hodnotou.
3. V následujících případech může být grant poskytnut zpětně:
a)
může-li žadatel prokázat nutnost zahájit projekt před podepsáním smlouvy. Náklady způsobilé pro financování však nesmí vzniknout před datem podání žádosti o grant, nebo
b)
na náklady související se studiemi a dokumentací týkající se projektů, jež zahrnují infrastrukturní složku.
Grant nemůže být zpětně udělen na již ukončené projekty.
4. Jsou-li splněny následující podmínky, jsou za způsobilé náklady považovány náklady vzniklé před podáním žádosti o grant u projektů, jimž byl grant udělen, s cílem umožnit vytváření pevných partnerství:
a)
náklady vzniknou po uveřejnění výzvy k předkládání návrhů;
b)
náklady se omezují na cestovné a diety pro zaměstnance příjemců za předpokladu, že splňují podmínky odst. 5 písm. b);
c)
náklady nepřekročí nejvyšší částku stanovenou na úrovni programu.
5. S výhradou odstavců 1 a 2 se za způsobilé považují následující přímé náklady příjemce:
a)
náklady na zaměstnance přidělené na projekt při splnění následujících kumulativních podmínek:
-
týkají se nákladů na činnosti, které by příjemce nevykonával, pokud by nebyl prováděn projekt,
-
náklady nepřekročí obvyklé náklady příjemce, neprokáže-li se, že je to nezbytné k provádění projektu,
-
náklady se týkají skutečných hrubých mezd, včetně nákladů na sociální pojištění a dalších nákladů spojených s odměňováním.
b)
cestovní náklady a diety zaměstnanců a dalších osob podílejících se na projektu za předpokladu, že nepřekročí náklady obvykle hrazené příjemcem v souladu s jeho pravidly a předpisy, ani sazby zveřejněné Komisí v době mise, jsou-li hrazeny na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo paušální sazby;
c)
náklady na nákup nebo pronájem vybavení (nového nebo použitého) a na dodávky speciálně pro účely projektu, odpovídají-li tržním cenám;
d)
náklady na spotřební zboží nakoupené speciálně pro projekt;
e)
náklady vyplývající ze smluv, které příjemce uzavřel pro účely projektu;
f)
náklady vyplývající přímo z požadavků, které ukládá toto nařízení a projekt (například informační kampaně a zviditelnění, hodnocení, externí audity, překlady), včetně nákladů na finanční služby (například náklady na bankovní převody a finanční záruky).
6. Podle článku 4 mohou být v rámci programu stanovena další pravidla způsobilosti pro program jako celek.
Článek 49
Nezpůsobilé náklady
1. Za nezpůsobilé jsou pokládány následující náklady související s prováděním projektu:
a)
dluhy a poplatky za dluhovou službu (úroky);
b)
rezervy na krytí ztrát či závazků;
c)
náklady vykázané příjemcem, které jsou již financovány z rozpočtu Unie;
d)
nákup pozemků nebo budov v objemu přesahujícím 10 % způsobilých výdajů dotčeného projektu;
e)
kurzové ztráty;
f)
cla, daně a poplatky včetně DPH, kromě případů, kdy podle příslušných vnitrostátních předpisů neexistuje nárok na vrácení, není-li v příslušných opatřeních ujednaných s partnerskými zeměmi přeshraniční spolupráce stanoveno jinak;
g)
půjčky třetím stranám;
h)
pokuty, finanční postihy a výlohy spojené s vedením sporů;
i)
věcné příspěvky tak, jak jsou definovány v čl. 14 odst. 1.
2. Podle článku 4 mohou být za nezpůsobilé stanoveny další kategorie nákladů v rámci programu.
Článek 50
Jednorázové částky, jednotkové náklady a financování paušální sazbou
1. Celkový objem financování na základě jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou nepřekročí 60 000 EUR na jednoho příjemce a na projekt, není-li v programu stanoveno jinak podle článku 4, avšak nepřekročí 100 000 EUR.
2. Používání jednorázových částek, jednotkových nákladů a financování paušální sazbou je podloženo alespoň:
a)
zdůvodněním vhodnosti daných forem financování s ohledem na povahu projektů, na rizika nesrovnalostí a podvodů a na náklady na kontrolu;
b)
uvedením nákladů nebo kategorií nákladů krytých formou jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou, čímž se vyloučí nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49;
c)
popisem metod pro určení jednorázových částek, jednotkových nákladů nebo financování paušální sazbou a podmínek, které v rozumné míře zajistí, že budou dodrženy zásady neziskovosti a spolufinancování a vyloučí se dvojí financování. Tyto metody se opírají o:
i)
statistické údaje nebo obdobné objektivní ukazatele, nebo
ii)
individuální přístup k příjemcům grantu na základě certifikovaných nebo auditem ověřitelných historických údajů o příjemci nebo jeho obvyklých postupů účtování nákladů.
3. Poté, co řídící orgán jednotlivé částky posoudí a schválí, nejsou dále předmětem následných kontrol.
Článek 51
Nepřímé náklady
1. Nepřímé náklady mohou být vypočteny paušální sazbou až do výše 7 % způsobilých přímých nákladů s vyloučením nákladů vzniklých v souvislosti s poskytováním infrastruktury za předpokladu, že se tato sazba vypočte na základě spravedlivé, přiměřené a ověřitelné metody výpočtu.
2. Za nepřímé náklady projektu se považují ty způsobilé náklady, které nelze na základě podmínek pro způsobilost stanovených v článku 48 označit za zvláštní náklady přímo spojené s prováděním projektu a které k němu nemohou být přímo zaúčtovány. Nemohou zahrnovat nezpůsobilé náklady uvedené v článku 49 nebo náklady, které jsou již vykázány v jiné nákladové položce nebo kapitole projektového rozpočtu.
KAPITOLA 4
Oddíl 1
Zadávání veřejných zakázek
Článek 52
Platná pravidla
1. Vyžaduje-li provádění projektu, aby příjemce zadal veřejné zakázky na zboží, stavební práce nebo služby, použijí se následující pravidla:
a)
je-li příjemce veřejným zadavatelem nebo zadavatelem ve smyslu právních předpisů Unie platných pro postupy zadávání veřejných zakázek, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy přijaté v souvislosti s právními předpisy nebo pravidly Unie uvedenými v odstavci 2;
b)
je-li příjemce mezinárodní organizací, může uplatnit svá vlastní pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud nabízejí záruky rovnocenné mezinárodně uznávaným normám;
c)
je-li příjemce orgánem veřejné moci partnerské země přeshraniční spolupráce, jehož spolufinancování je přeneseno na řídící orgán, může uplatnit vnitrostátní právní a správní předpisy za předpokladu, že to umožňuje dohoda o financování a jsou dodrženy obecné zásady stanovené v odst. 2 písm. a).
2. Ve všech ostatních případech je třeba splnit následující povinnosti:
a)
zakázka je zadána nejvýhodnější nabídce, nebo podle potřeby nejnižší cenové nabídce, s vyloučením jakéhokoli střetu zájmů;
b)
u zakázek s hodnotou vyšší než 60 000 EUR se použijí rovněž následující pravidla:
i)
je zřízena hodnotící komise pro posuzování žádostí a/nebo nabídek na základě kritérií pro vyloučení, výběr a zadání, která příjemce zveřejní předem v zadávací dokumentaci. Komise musí mít lichý počet členů a veškeré odborné a administrativní kapacity, aby k nabídkám/žádostem mohla vydat informované stanovisko;
ii)
musí být zajištěna dostatečná transparentnost, spravedlivá hospodářská soutěž a odpovídající předběžná propagace;
iii)
je zajištěno rovné zacházení, proporcionalita a zákaz diskriminace;
iv)
zadávací dokumentace musí být vypracována v souladu s osvědčenými mezinárodními postupy;
v)
lhůty pro předkládání žádostí nebo nabídek musí být dostatečně dlouhé, aby zainteresované strany měly přiměřenou dobu na přípravu nabídek;
vi)
zájemci a uchazeči jsou vyloučeni z účasti na zadávacím řízení, pokud se dostanou do některé ze situací popsaných v čl. 106 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Zájemci nebo uchazeči musí osvědčit, že se nenacházejí v žádné z těchto situací. Zakázky nemohou být dále zadány zájemcům nebo uchazečům, kteří se v průběhu zadávacího řízení dostanou do jedné ze situací uvedených v článku 107 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
vii)
použijí se postupy zadávacího řízení uvedené v článcích 53 až 56.
3. Ve všech případech se použijí pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014.
Článek 53
Zadávací řízení na zakázky na služby
1. Zakázky na služby v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce. Oznámení o zakázce se uveřejní ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast, je v něm uveden počet čtyř až osmi zájemců, kteří budou vyzváni k předložení nabídky, a zajišťuje skutečnou hospodářskou soutěž.
2. Zakázky na služby v hodnotě 60 000 až 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi poskytovateli podle vlastní volby a s jedním nebo více poskytovateli projedná podmínky zakázky.
Článek 54
Zadávací řízení na zakázky na dodávky
1. Zakázky na dodávky v hodnotě 300 000 EUR a více se zadávají formou mezinárodního otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na dodávky v hodnotě 100 000 a více, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na dodávky v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 100 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi dodavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více dodavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 55
Zadávací řízení na zakázky na stavební práce
1. Zakázky na stavební práce v hodnotě 5 000 000 EUR a více se zadávají prostřednictvím mezinárodního otevřeného výběrového řízení, nebo s ohledem na specifické zvláštnosti některých stavebních prací prostřednictvím mezinárodního omezeného výběrového řízení na základě uveřejnění oznámení o zakázce ve všech vhodných sdělovacích prostředcích též mimo programovou oblast.
2. Zakázky na stavební práce v hodnotě 300 000 a více, avšak méně než 5 000 000 EUR se zadávají prostřednictvím otevřeného výběrového řízení na základě uveřejnění v programové oblasti. Každý způsobilý uchazeč musí mít stejné podmínky jako místní společnosti.
3. Zakázky na stavební práce v hodnotě více než 60 000, avšak méně než 300 000 EUR se zadávají prostřednictvím jednacího řízení bez uveřejnění. Příjemce provede konzultace alespoň se třemi zadavateli podle vlastní volby a s jedním nebo s více zadavateli projedná podmínky zakázky.
Článek 56
Použití jednacího řízení
V případech uvedených v článcích 266, 268 a 270 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se příjemce může rozhodnout použít jednací řízení na základě jediné nabídky.
Oddíl 2
Finanční podpora třetím stranám
Článek 57
Finanční podpora třetím stranám
1. Vyžaduje-li projekt poskytnutí finanční podpory třetím stranám, může být udělena pod podmínkou, že:
a)
každá třetí strana nabídne odpovídající záruky, pokud jde o zpětné získávání prostředků;
b)
jsou dodrženy zásady proporcionality, transparentnosti, řádného finančního řízení, rovného zacházení a zákazu diskriminace;
c)
jsou vyloučeny střety zájmů;
d)
finanční podpora není kumulativní a není poskytována zpětně, v zásadě zahrnuje spolufinancování a jejím účelem nebo účinkem není vytváření zisku pro jednotlivé třetí strany;
e)
podmínky pro poskytování finanční podpory jsou přísně stanoveny ve smlouvě tak, aby příjemce nejednal dle vlastního uvážení. Ve smlouvě jsou především stanoveny kategorie osob, které jsou způsobilé k podpoře, kritéria poskytnutí podpory (včetně kritérií pro stanovení přesné částky) a neměnný seznam typů činností, na něž je možné finanční podporu poskytnout;
f)
maximální objem finanční podpory, který může být vyplacen, nepřesáhne 60 000 EUR na každou třetí stranu s výjimkou případů, kdy je finanční podpora prvořadým cílem projektu.
2. Použijí se pravidla o státní příslušnosti a původu stanovená v článcích 8 a 9 nařízení (EU) č. 236/2014. Překračuje-li dílčí grant částku 60 000 EUR, použijí se obdobně pravidla týkající se účasti stanovená v čl. 52 písm. b) bodě vi).
HLAVA VIII
PLATBY, PŘEDKLÁDÁNÍ A SCHVALOVÁNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKY, FINANČNÍ OPRAVY A ZPĚTNÉ ZÍSKÁVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
KAPITOLA 1
Platby
Článek 58
Roční závazky
1. Při sdíleném řízení Komise učiní prvotní závazky poté, co přijme program podle článku 5.
2. Při nepřímém řízení Komise učiní prvotní závazky po přijetí programu a poté, co vstoupí v platnost dohoda, kterou se úkoly související s prováděním rozpočtu přenášejí na mezinárodní organizaci nebo na partnerskou zemi přeshraniční spolupráce podle článků 81 a 82.
3. Komise následně učiní příslušný závazek v každém rozpočtovém roce nejpozději dne 1. května. Objem ročních závazků se stanoví v souladu s finančním plánem s přihlédnutím k pokroku při provádění programu a dostupnosti finančních prostředků. Jakmile Komise učiní roční závazek, informuje o tom řídící orgán.
Článek 59
Společná pravidla pro platby
1. Platby řídícímu orgánu mohou mít podobu předběžného financování nebo vyplacení konečného zůstatku.
2. Je založen bankovní účet v eurech, který je konkrétně určen pro účely programu. Jsou-li platby Komise směrovány přes jiný bankovní účet, než je účet programu, související částky a jakýkoli vzniklý úrok jsou neprodleně a v plné výši převedeny na bankovní účet programu.
3. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, ani nejsou na tyto částky ani na žádný vzniklý úrok ukládány žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem.
Článek 60
Společná pravidla pro výpočet předběžného financování
1. Řídící orgán může poté, co je informován o ročním závazku, požádat každý rozpočtový rok o převod až 80 % příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok jakožto předběžného financování. Počínaje druhým rozpočtovým rokem se k žádosti o předběžné financování přikládá prozatímní rozpočet s podrobnými údaji o závazcích řídícího orgánu a o platbách za obě účetní období následující po posledním výroku auditora zmíněném v článku 68. Komise po přezkoumání tohoto prozatímního rozpočtu, posouzení skutečných finančních potřeb programu a ověření dostupnosti finančních prostředků provede platbu celé částky požadované v rámci předběžného financování nebo její části nejpozději do 60 dnů po datu, k němuž Komise zaregistrovala žádost o platbu.
2. V průběhu rozpočtového roku může řídící orgán požádat o převod veškerých finančních prostředků, které již byly přiděleny, nebo jejich části jako dodatečného předběžného financování. Na podporu této žádosti může řídící orgán předložit průběžnou finanční zprávu, z níž je zřejmé, že skutečně vzniklé výdaje nebo výdaje, které mají vzniknout před koncem rozpočtového roku, překračují objem prostředků již vyplacených jako předběžné financování. Tyto následné převody představují dodatečné předběžné financování za předpokladu, že nejsou podloženy výrokem auditora zmíněným v článku 68.
3. Komise každý rozpočtový rok provádění programu zúčtuje předchozí platby v rámci předběžného financování na základě skutečně vzniklých způsobilých výdajů, které jsou podloženy výrokem auditora uvedeným v článku 68 po schválení účetní závěrky podle čl. 69 odst. 2. Na základě výsledků tohoto zúčtování může Komise provést nezbytné finanční opravy.
Článek 61
Přerušení platební lhůty
1. Pověřená schvalující osoba ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 může přerušit platební lhůtu u žádosti o platbu na maximální dobu šesti měsíců v kterémkoli z těchto případů:
a)
informace poskytnuté národním auditním subjektem nebo auditním subjektem Unie jasně ukazují na možné významné nedostatky ve fungování systému řízení a kontroly;
b)
pověřená schvalující osoba musí provést další ověření na základě informací, které obdržela o tom, že výdaj má spojitost s nedostatkem, který má vážné finanční důsledky;
c)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článku 77;
d)
není předložen některý z dokumentů požadovaných podle článků 60 a 64.
Řídící orgán může povolit, aby bylo přerušení platební lhůty prodlouženo o další tři měsíce.
2. Pověřená schvalující osoba omezí přerušení platební lhůty pouze na tu část výdajů, na něž se vztahuje žádost o platbu dotčená situacemi uvedenými v odst. 1 prvním pododstavci, ledaže by nebylo možné určit část výdajů, které se to týká. Pověřená schvalující osoba o důvodech přerušení platební lhůty okamžitě informuje členský stát, v němž je sídlo řídícího orgánu, a řídící orgán a vyzve je k nápravě situace. Pověřená schvalující osoba ukončí přerušení platební lhůty, jakmile jsou přijata nezbytná opatření. Nebyla-li přijata nezbytná opatření, může být toto přerušení prodlouženo na dobu delší než šest měsíců.
Článek 62
Pozastavení plateb
1. Komise může pozastavit všechny platby nebo jejich část v kterémkoli z následujících případů:
a)
v účinném fungování systému řízení a kontroly programu existuje závažný nedostatek, který ohrožuje příspěvek Unie a v souvislosti s nímž nebyla přijata opatření k nápravě;
b)
zúčastněné země závažně porušily své povinnosti podle článku 31;
c)
výdaj má spojitost s nedostatkem, který nebyl napraven a má vážné finanční důsledky;
d)
existuje závažný nedostatek v kvalitě a spolehlivosti systému hodnocení a monitorování;
e)
monitorování, hodnocení nebo audit svědčí o tom, že program se neplní podle časových rámců podle článku 4 a v souladu se zprávami podle článku 77.
2. Poté, co Komise umožní řídícímu orgánu předložit připomínky, může přijmout rozhodnutí o pozastavení všech plateb v rámci předběžného financování nebo jejich části.
3. Komise ukončí pozastavení všech plateb nebo jejich části, pokud řídící orgán přijme nezbytná opatření, která umožňují pozastavení zrušit.
Článek 63
Platby hlavním příjemcům
1. Platby hlavním příjemcům mohou mít jednu z následujících forem:
a)
předběžné financování;
b)
prozatímní platba;
c)
platba konečného zůstatku.
2. Řídící orgán zajistí, aby platby hlavním příjemcům byly zpracovány co nejrychleji v souladu s podepsanou smlouvou. Žádná částka se neodečítá ani nezadržuje, není-li to stanoveno v podepsané smlouvě, ani se neukládají žádné zvláštní poplatky či jiné poplatky s rovnocenným účinkem, které by vedly ke snížení těchto částek.
Článek 64
Platba konečného zůstatku
1. Do 30. září 2024 předloží řídící orgán žádost o platbu konečného zůstatku společně s dokumenty uvedenými v čl. 77 odst. 5.
2. Konečný zůstatek je vyplacen do tří měsíců ode dne zúčtování účetní závěrky za poslední účetní rok nebo do jednoho měsíce od data schválení závěrečné zprávy o provádění, podle toho, co nastane později.
Článek 65
Výjimka při zrušení závazku
1. Částka, které se týká zrušení závazku, se sníží o částky, které řídící orgán nemohl Komisi vykázat z těchto důvodů:
a)
projekty byly pozastaveny soudním řízením nebo správním opravným prostředkem s odkladným účinkem; nebo
b)
důvody vyšší moci závažně ovlivňují provádění celého programu nebo jeho části;
c)
použití článků 61 nebo 62.
2. Řídící orgán, který se odvolává na vyšší moc podle odst. 1 písm. b), musí prokázat její přímé důsledky pro provádění celého programu nebo jeho části. Pro účely odst. 1 písm. a) a b) lze o snížení požádat jednou, pokud pozastavení nebo vyšší moc trvaly nejdéle jeden rok, nebo vícekrát podle doby trvání vyšší moci nebo počtu let, které uběhly mezi dnem soudního nebo správního rozhodnutí o pozastavení provádění daného projektu a dnem konečného soudního nebo správního rozhodnutí.
3. Řídící orgán zašle Komisi informace o výjimce podle odstavce 1 týkající se částky, která měla být přiznána do 31. prosince předchozího rozpočtového roku, do 15. února.
Článek 66
Postup zrušení závazku
1. Komise včas informuje řídící orgán vždy, když existuje riziko zrušení závazku podle článku 6 nařízení (EU) č. 236/2014.
2. Komise na základě informací obdržených k 15. únoru informuje řídící orgán o částce, jíž se týká zrušení vyplývající z těchto informací.
3. Řídící orgán má dva měsíce na to, aby odsouhlasil částku, která má být zrušena, nebo předložil své připomínky.
4. Řídící orgán předloží do 30. června Komisi revidovaný finanční plán, v němž se zohlední dopad snížení částky podpory na tematické cíle nebo technickou pomoc programu za dotčený rozpočtový rok. Pokud jej nepředloží, Komise upraví plán financování snížením příspěvku Unie na dotčený rozpočtový rok. Snížení se úměrně dotkne tematických cílů a technické pomoci.
5. Komise pozmění rozhodnutí o přijetí programu.
Článek 67
Používání eura
1. Řídící orgán a příjemce převedou výdaje vzniklé v jiné měně než v eurech na eura měsíčním účetním směnným kurzem Komise:
a)
za měsíc, v němž výdaj vznikl;
b)
za měsíc, v němž byl výdaj předložen k přezkoumání podle čl. 32 odst. 1;
c)
za měsíc, v němž byl výdaj oznámen hlavnímu příjemci.
2. Zvolená metoda se uvede v programu a platí po celou dobu trvání programu. Na technickou pomoc a na projekty mohou být použity odlišné metody.
KAPITOLA 2
Předložení a schválení účetní závěrky
Článek 68
Předložení účetní závěrky
1. Řídící orgán vypracuje účetní závěrku programu. Tato závěrka je nezávislá a samostatná a její součástí jsou pouze operace související s programem. Je vedena tak, aby umožňovala analytické monitorování programu podle priorit a technické pomoci.
2. Řídící orgán předloží Komisi ve své výroční zprávě do 15. února následující finanční informace:
a)
účetní závěrku za předchozí účetní období;
b)
prohlášení řídícího orgánu podepsané jeho zástupcem, v němž se potvrzuje, že:
i)
informace jsou prezentovány vhodným způsobem a jsou úplné a přesné;
ii)
výdaje byly použity k zamýšlenému účelu;
iii)
zavedené systémy kontroly poskytují nezbytné záruky legality uskutečněných operací;
c)
každoroční souhrn informací o kontrolách provedených řídícím orgánem, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných v systémech a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
d)
výrok auditora k účetní závěrce;
e)
výroční auditní zprávu auditního orgánu přinášející shrnutí provedených auditů, včetně rozboru povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných jak na úrovni systému, tak na úrovni projektů, a přijatých či plánovaných nápravných opatření;
f)
odhad nákladů vzniklých v období od 1. července do 31. prosince předchozího roku;
g)
seznam projektů ukončených v průběhu účetního období.
3. Účetní závěrka uvedená v odst. 2 písm. a) se předkládá za každý program a na úrovni každé priority a technické pomoci obsahuje:
a)
vzniklé a zaplacené výdaje a dosažené a přijaté příjmy řídícího orgánu;
b)
částky zproštěné platební povinnosti a částky zpětně získané v průběhu účetního období, částky, které je třeba získat zpět do konce účetního období, a částky, které nelze získat zpět.
4. Výrok auditora zmíněný v odst. 2 písm. d) stanoví, zda závěrka poskytuje pravdivý a věrný obraz, zda jsou související transakce legální a řádné a zda zavedené kontrolní systémy řádně fungují. V tomto výroku se rovněž uvede, zda audit nezpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu zmíněném v odst. 2 písm. a).
Článek 69
Schválení účetní závěrky
1. Komise přezkoumá účetní závěrku a do 31. května roku následujícího po skončení účetního období informuje řídící orgán, zda souhlasí s tím, že účetní závěrka je úplná, přesná a pravdivá.
2. Komise na základě vzniklých způsobilých výdajů potvrzených výrokem auditora zmíněným v čl. 68 odst. 2 písm. d) zúčtuje předběžné financování.
3. Přijetím účetní závěrky nejsou dotčeny žádné následné finanční opravy podle článku 72.
Článek 70
Lhůta pro uchovávání dokladů
1. Řídící orgán a příjemci uchovávají veškeré dokumenty týkající se programu nebo projektu po dobu pěti let od data vyplacení zůstatku za program. Uchovávají především zprávy, podklady, účty, účetní doklady a veškeré další dokumenty týkající se financování programu (včetně veškerých dokumentů týkajících se zadání zakázky) a projektů.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se doklady týkající se auditů, opravných prostředků, soudních sporů nebo vymáhání pohledávek vzniklých při provádění programu nebo projektu uchovávají až do doby, než jsou tyto audity, opravné prostředky, spory nebo pohledávky uzavřeny.
KAPITOLA 3
Finanční opravy a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Oddíl 1
Finanční opravy
Článek 71
Finanční opravy prováděné řídícím orgánem
1. Za předcházení nesrovnalostem a jejich vyšetřování, provedení nutných finančních oprav a vymáhání neoprávněně vyplacených částek zodpovídá v první řadě řídící orgán. V případě systémových nesrovnalostí rozšíří řídící orgán své vyšetřování na všechny operace, které by mohly být dotčeny.
Řídící orgán provádí finanční opravy nutné v souvislosti s jednotlivými nebo systémovými nesrovnalostmi zjištěnými u projektů, technické pomoci nebo programu. Finanční opravy spočívají ve zrušení celého příspěvku Unie na projekt nebo technickou pomoc nebo jeho části. Řídící orgán přihlédne k povaze a závažnosti nesrovnalostí a k dané finanční ztrátě a uplatní přiměřenou finanční opravu. Finanční opravy zaznamená řídící orgán v roční účetní závěrce za účetní rok, ve kterém se o zrušení rozhodlo.
2. Příspěvek Unie zrušený podle odstavce 1 může být v rámci dotčeného programu opětovně použit s výhradou odstavce 3.
3. Příspěvek zrušený podle odstavce 1 nelze znovu použít na projekt, který byl předmětem finanční opravy ani - pokud je finanční oprava provedena z důvodu systémové nesrovnalosti - na žádný projekt ovlivněný touto systémovou nesrovnalostí.
Článek 72
Finanční opravy prováděné Komisí
1. Komise provede finanční opravy zrušením celého příspěvku Unie na program nebo jeho části a získáním příslušných částek od řídícího orgánu zpět tak, aby z financování Unie vyloučila výdaje, které porušují platné právní předpisy nebo jsou spojeny s nedostatky v systémech řízení a kontroly programu, které byly zjištěny Komisí nebo Evropským účetním dvorem.
2. Porušení platných právních předpisů vede k finanční opravě pouze v souvislosti s výdaji, které byly vykázány Komisi, a v případě, že je splněna jedna z těchto podmínek:
a)
porušení ovlivnilo výběr projektu nebo smlouvy na technickou pomoc, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad a z důvodu povahy dotčeného porušení není možné tento dopad stanovit;
b)
porušení ovlivnilo výši výdajů vykázaných v rámci programu, nebo existuje důvodné riziko, že toto porušení mělo takový dopad, avšak z důvodu povahy dotčeného porušení není možné jeho finanční dopad kvantifikovat.
3. Komise provede finanční opravy zejména v případech, kdy po nutném přezkoumání dospěje k některému z následujících závěrů:
a)
v systémech řízení a kontroly programu existuje zásadní nedostatek, který ohrozil již vyplacený příspěvek Unie;
b)
řídící orgán nesplnil před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce své povinnosti podle článku 71;
c)
výdaje přiznané ve výroční nebo závěrečné zprávě jsou neoprávněné a řídící orgán je před zahájením postupu finanční opravy podle tohoto odstavce neopravil.
Komise při svých finančních opravách vychází z jednotlivých případů zjištěných nesrovnalostí, přičemž přihlíží k tomu, zda se jedná o systémovou nesrovnalost. Pokud nelze přesně vyčíslit výši neoprávněných výdajů, použije Komise finanční opravu na základě paušální sazby nebo extrapolace.
4. Při rozhodování o výši finanční opravy podle odstavce 3 Komise dodržuje zásadu proporcionality s ohledem na povahu a závažnost nesrovnalostí a rozsah a finanční důsledky nedostatků zjištěných v systému řízení a kontroly daného programu.
5. Jestliže Komise zakládá své stanovisko na zprávách jiných auditorů než auditorů vlastních útvarů, vypracuje vlastní závěry ohledně finančních důsledků poté, co vyslechne řídící orgán a dotyčné auditory.
6. Ukončením programu není dotčeno právo Komise provádět v pozdější fázi finanční úpravy ve vztahu k řídícímu orgánu.
7. Kritérii pro určení výše finančních oprav, jež mají být použity, a kritérii pro použití paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav jsou kritéria přijatá na základě nařízení (EU) č. 1303/2013 (12), zejména jeho článku 144, a kritéria, jež jsou obsažena v rozhodnutí Komise ze dne 19. prosince 2013 (13).
Článek 73
Postup
1. Před přijetím rozhodnutí o finanční opravě informuje Komise řídící orgán o předběžných závěrech svého přezkumu a požádá řídící orgán, aby do dvou měsíců předložil své připomínky.
2. Navrhuje-li Komise finanční opravu na základě extrapolace nebo paušální sazby, dostane řídící orgán příležitost prokázat přezkoumáním příslušné dokumentace, že skutečný rozsah nesrovnalosti je menší, než jak byl posouzen Komisí. Po dohodě s Komisí může řídící orgán omezit rozsah uvedeného přezkumu na vhodnou část nebo vzorek příslušné dokumentace. S výjimkou řádně odůvodněných případů nesmí doba povolená pro takové přezkoumání překročit další dva měsíce od uplynutí lhůty dvou měsíců uvedené v odstavci 1.
3. Komise zohlední veškeré důkazy předložené řídícím orgánem ve lhůtách uvedených v odstavcích 1 a 2.
4. Nepřijme-li řídící orgán předběžné závěry Komise, pozve jej Komise ke slyšení, aby bylo zaručeno, že má Komise pro vyvození závěru ohledně uplatnění finanční opravy k dispozici všechny důležité informace a zjištění.
5. Řídící orgán může v případě dohody, a aniž je dotčen odstavec 6, opětovně použít zrušený příspěvek na dotčený program v souladu s čl. 71 odst. 2.
6. Za účelem uplatnění finančních oprav přijme Komise rozhodnutí do šesti měsíců ode dne slyšení nebo ode dne obdržení dalších informací, pokud řídící orgán souhlasil s tím, že tyto dodatečné informace po slyšení předloží. Komise vezme v úvahu veškeré informace a připomínky předložené v průběhu řízení. Pokud se slyšení neuskuteční, začíná šestiměsíční lhůta běžet dva měsíce po dni, kdy Komise odeslala pozvánku ke slyšení.
7. Zjistí-li Komise nebo Evropský účetní dvůr nesrovnalosti dokládající závažné nedostatky v účinném fungování systémů řízení a kontroly, sníží výsledná finanční oprava příspěvek Unie.
První pododstavec se nepoužije v případě závažných nedostatků v účinném fungování systémů kontroly a řízení, které byly před jejich zjištěním ze strany Komise nebo Evropského účetního dvora:
a)
zjištěny v prohlášení řídícího orgánu, výroční kontrolní zprávě nebo výroku auditora předložených Komisi v souladu s článkem 68 nebo v jiných auditních zprávách auditního orgánu předložených Komisi, a pokud byla přijata příslušná opatření; nebo
b)
předmětem vhodných nápravných opatření ze strany řídícího orgánu.
Posouzení závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly vychází z právních předpisů platných v době, kdy byla předložena příslušná prohlášení řídících subjektů, výroční kontrolní zprávy a výroky auditora.
Komise při rozhodování o finanční opravě:
a)
dodržuje zásadu proporcionality tím, že zohlední povahu a rozsah závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly a jejich finanční důsledky pro rozpočet Unie;
b)
pro účely použití paušální sazby nebo opravy extrapolací vyloučí výdaje, u nichž nesrovnalosti odhalil již řídící orgán a které byly předmětem úpravy v účetní uzávěrce, jakož i výdaje podléhající probíhajícímu posuzování jejich legality a správnosti;
c)
zohlední paušální sazbu nebo opravy extrapolací použité na výdaje ze strany řídícího orgánu z důvodu jiných závažných nedostatků, které řídící orgán odhalil při určování zbytkového rizika pro rozpočet Unie.
Oddíl 2
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
Článek 74
Finanční odpovědnost a zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek
1. Řídící orgán je odpovědný za zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek.
2. Souvisí-li zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek s porušením právních závazků ze strany řídícího orgánu vyplývajícím z tohoto nařízení a nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zodpovídá řídící orgán za vrácení příslušných částek Komisi.
3. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká systémových nedostatků v systémech řízení a kontroly, odpovídá řídící orgán za vrácení dotčených částek Komisi v souladu s rozdělením odpovědnosti mezi zúčastněné země, jak je stanoveno v programu.
4. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některém členském státě a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, zaplatí dlužnou částku řídícímu orgánu členský stát, v němž má příjemce sídlo, a vymáhá ji od příjemce zpět.
5. Pokud se zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek týká nároku vůči příjemci se sídlem v některé z partnerských zemí přeshraniční spolupráce a řídící orgán není schopen dlužnou částku získat zpět, nese daná partnerská země přeshraniční spolupráce, v níž má příjemce sídlo, odpovědnost v míře stanovené v příslušných dohodách o financování podle článků 8 a 9.
Článek 75
Vrácení platby řídícímu orgánu
1. Řídící orgán vymáhá neoprávněně vyplacené částky spolu s případnými úroky z prodlení od hlavního příjemce. Dotčení příjemci vrátí hlavnímu příjemci neoprávněně vyplacené částky v souladu s dohodou o partnerství, kterou spolu podepsali. Nepodaří-li se hlavnímu příjemci zajistit vrácení platby od dotčeného příjemce, řídící orgán tohoto příjemce formálně uvědomí, aby vrátil platbu hlavnímu příjemci. Pokud dotčený příjemce platbu nevrátí, požádá řídící orgán zúčastněnou zemi, v níž má dotčený příjemce sídlo, o vrácení neoprávněně vyplacených částek podle čl. 74 odst. 2 až 5.
2. Řídící orgán postupuje s patřičnou důsledností, aby s podporou zúčastněných zemí zajistil proplacení inkasních příkazů. Řídící orgán zejména zajistí, aby nárok byl určitý, v pevně stanovené výši a splatný. Pokud má řídící orgán v úmyslu vzdát se vrácení zjištěného dluhu, zajistí, aby toto zproštění bylo řádné a v souladu se zásadami řádného finančního řízení a proporcionality. Rozhodnutí o zproštění musí být předloženo společnému monitorovacímu výboru k předchozímu schválení.
3. Řídící orgán informuje Komisi o všech opatřeních přijatých za účelem zpětného získání neoprávněně vyplacených částek. Komise může kdykoli převzít úkol vymoci částky přímo od příjemce nebo od dotčené zúčastněné země.
4. Spisy předané zúčastněné zemi nebo Komisi musí obsahovat veškeré dokumenty potřebné pro zpětné získání neoprávněně vyplacených částek a doklady o opatřeních, která řídící orgán za účelem vymáhání dlužných částek přijal.
5. Smlouvy uzavřené řídícím orgánem musí obsahovat doložku umožňující Komisi nebo zúčastněné zemi, v níž má daný příjemce sídlo, vymáhat jakékoli částky dlužné řídícímu orgánu, které řídící orgán nebyl schopen získat zpět.
Článek 76
Vrácení platby Komisi
1. Vrácení platby dlužné Komisi se uskuteční přede dnem splatnosti uvedeným v inkasním příkazu. Lhůta splatnosti je 45 dnů ode dne vystavení výzvy k úhradě.
2. Každým prodlením při navracení částky vzniká nárok na úrok z prodlení, počínaje dnem splatnosti až do dne uskutečnění platby. Sazba tohoto úroku z prodlení je o tři a půl procentního bodu vyšší než sazba používaná Evropskou centrální bankou při jejích hlavních refinančních operacích první pracovní den měsíce, do kterého spadá den splatnosti. Částky, které mají být vráceny, mohou být započteny vůči jakýmkoli částkám dlužným příjemcům nebo zúčastněné zemi. Tím není dotčeno právo účastníků dohodnout se na splácení ve splátkách.
HLAVA IX
PODÁVÁNÍ ZPRÁV, MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
Článek 77
Výroční zprávy řídícího orgánu
1. Řídící orgán předloží do 15. února Komisi výroční zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Výroční zpráva se skládá z technické části a finanční části a týká se předchozího účetního období.
2. Technická část popisuje:
a)
pokrok dosažený při provádění programu a jeho priorit;
b)
podrobný seznam uzavřených smluv a seznam vybraných projektů, na něž ještě nebyly uzavřeny smlouvy, včetně seznamů rezerv;
c)
činnosti provedené v rámci technické pomoci;
d)
opatření přijatá za účelem monitorování a hodnocení projektů, jejich výsledky a kroky přijaté k nápravě zjištěných problémů;
e)
uskutečněné informační a komunikační činnosti.
3. Finanční část se vypracuje v souladu s čl. 68 odst. 2.
4. Výroční zpráva kromě toho obsahuje prognózu činností, které mají být provedeny v následujícím účetním období. Zahrnuje:
a)
aktualizovanou auditní strategii;
b)
pracovní program, finanční plán a plánované využití technické pomoci;
c)
roční plán monitorování a hodnocení v souladu s čl. 78 odst. 2;
d)
roční informační a komunikační plán v souladu s čl. 79 odst. 4.
5. Řídící orgán předloží do 30. září 2024 Komisi závěrečnou zprávu schválenou společným monitorovacím výborem. Tato závěrečná zpráva obdobně obsahuje informace požadované podle odstavců 2 a 3 výše za uplynulé účetní období a za celou dobu trvání programu.
Článek 78
Monitorování a hodnocení
1. Cílem monitorování a hodnocení programu je zlepšit kvalitu jeho navržení a provádění a posoudit a zlepšit jeho soudržnost, účelnost, účinnost a dopad. Skutečnosti zjištěné při monitorování a hodnocení se zohlední v cyklu plánování a provádění.
2. Po celou dobu trvání programu je jeho součástí orientační plán monitorování a hodnocení. Ke každému programu je následně vypracován roční plán monitorování a hodnocení, který provádí řídící orgán na základě pokynů a metodiky hodnocení Komise. Roční plán se předloží Komisi nejpozději 15. února.
3. Kromě každodenního monitorování provádí řídící orgán monitorování programu a projektu zaměřené na výsledky.
4. Komise má přístup ke všem zprávám o monitorování a hodnocení.
5. Komise může kdykoli zahájit hodnocení nebo monitorování programu nebo jeho části. Výsledky těchto činností, o nichž je informován společný monitorovací výbor a řídící orgán programu, mohou vést ke změnám v programu.
HLAVA X
VIDITELNOST
Článek 79
Viditelnost
1. Řídící orgán a příjemci jsou odpovědni za odpovídající informování veřejnosti.
2. Řídící orgán a příjemci zajistí odpovídající zviditelnění příspěvku Unie na programy a projekty s cílem posílit povědomí veřejnosti o činnosti Unie a vytvořit jednotný obraz podpory Unie ve všech zúčastněných zemích.
3. Řídící orgán zajistí, aby jeho propagační strategie a opatření přijatá příjemci za účelem zviditelnění byly v souladu s pokyny Komise.
4. Součástí programu je komunikační strategie na celou dobu jeho trvání a orientační informační a komunikační plán na první rok, včetně opatření za účelem zviditelnění. Ke každému programu je následně vypracován roční informační a komunikační plán, který provádí řídící orgán. Plán je předložen Komisi nejpozději 15. února.
ČÁST TŘETÍ
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ MEZINÁRODNÍMI ORGANIZACEMI
Článek 80
Mezinárodní organizace jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen mezinárodní organizací.
2. Jako řídící orgán mohou být navrženy pouze mezinárodní organizace ve smyslu článku 43 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Mezinárodní organizace musí splňovat požadavky stanovené v článku 60 nařízení (EU) č. 966/2012.
4. Před tím, než Komise program schválí, musí obdržet důkaz, že jsou splněny požadavky stanovené v odstavci 3.
Článek 81
Pravidla vztahující se na programy řízené mezinárodní organizací
1. Komise a příslušná mezinárodní organizace uzavřou dohodu, v níž jsou stanovena podrobná ujednání týkající se programu. V případě, že je z programu podle článku 42 poskytován příspěvek na finanční nástroj, musí být splněny podmínky a požadavky na podávání zpráv stanovené v článku 140 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na programy řízené mezinárodní organizací se použijí ustanovení druhé části, nestanoví-li dohoda podle odstavce 1 jinak.
HLAVA II
NEPŘÍMÉ ŘÍZENÍ PARTNERSKOU ZEMÍ PŘESHRANIČNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 82
Partnerská země přeshraniční spolupráce jako řídící orgán
1. Zúčastněné země mohou navrhnout, aby byl program řízen partnerskou zemí přeshraniční spolupráce.
2. Povaha úkolů svěřených určené partnerské zemi přeshraniční spolupráce je stanovena v dohodě uzavřené mezi Komisí a danou partnerskou zemí přeshraniční spolupráce podle ustanovení o nepřímém řízení obsažených v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
3. Dohoda zmíněná v odstavci 2 stanoví podrobná ujednání týkající se programu. Stanoví zejména, která ustanovení druhé části se použijí s ohledem na povahu úkolů, jimiž je pověřen řídící orgán, a na příslušné částky.
ČÁST ČTVRTÁ
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Přechodná ustanovení
Nařízení Komise (ES) č. 951/2007 (14) nadále platí pro právní akty a závazky, jimiž se provádí rozpočtové roky před rokem 2014.
Článek 84
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. srpna 2014.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) No 897/2014 DE LA COMMISSION
du 18 août 2014
fixant des dispositions spécifiques pour la mise en œuvre des programmes de coopération transfrontalière financés dans le cadre du règlement (UE) no 232/2014 du Parlement européen et du Conseil instituant un instrument européen de voisinage
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, et notamment son article 291,
vu le règlement (UE) no 232/2014 du Parlement européen et du Conseil du 11 mars 2014 instituant un instrument européen de voisinage (1), et notamment son article 12,
vu le règlement (UE) no 236/2014 du Parlement européen et du Conseil du 11 mars 2014 énonçant des règles et des modalités communes pour la mise en œuvre des instruments de l'Union pour le financement de l'action extérieure (2), et notamment son article 6, paragraphe 2,
considérant ce qui suit:
(1)
L'un des volets du règlement (UE) no 232/2014 a pour but de renforcer la coopération transfrontalière et prévoit une coopération entre un ou plusieurs États membres de l'Union européenne, d'une part, et un ou plusieurs pays partenaires, tels que définis à l'annexe I, et/ou la Fédération de Russie, d'autre part, le long de leur partie commune de la frontière extérieure de l'Union.
(2)
Le règlement (UE) no 236/2014 fixe des règles pour la mise en œuvre de l'aide qui sont communes à l'ensemble des neuf instruments pour l'action extérieure.
(3)
Le règlement (UE) no 232/2014 prévoit l'adoption de dispositions d'application fixant des dispositions spécifiques relatives à la mise en œuvre des programmes de coopération transfrontalière. Ces dispositions concernent, entre autres, les taux et les méthodes de cofinancement; le contenu, la préparation, la modification et la clôture des programmes opérationnels conjoints; le rôle et la fonction des structures du programme, notamment leur niveau, leur identification effective, leur responsabilité et leur obligation de rendre compte, la description des systèmes de gestion et de contrôle, et les conditions relatives à la gestion technique et financière de l'aide de l'Union, y compris l'éligibilité des dépenses; les procédures de recouvrement dans tous les pays participants; le suivi et l'évaluation; la visibilité et les actions d'information, ainsi que la gestion partagée et indirecte.
(4)
Le document de programmation visé à l'article 9, paragraphe 1, du règlement (UE) no 232/2014 définit les objectifs stratégiques poursuivis par la coopération transfrontalière, ainsi que les objectifs thématiques et les résultats indicatifs attendus de cette coopération et contient la liste des programmes opérationnels conjoints à établir.
(5)
Il convient de mettre la coopération transfrontalière en œuvre au moyen de programmes opérationnels conjoints pluriannuels qui régissent la coopération au niveau d'une frontière ou d'un groupe de frontières et comportent des priorités pluriannuelles visant à répondre à un ensemble cohérent d'objectifs thématiques et pouvant être mises en œuvre grâce au soutien de l'Union.
(6)
Il est nécessaire d'établir des dispositions d'application fixant les modalités détaillées de la mise en œuvre des programmes de coopération transfrontalière financés dans le cadre du règlement (UE) no 232/2014 tout en laissant aux pays participants une certaine flexibilité en ce qui concerne les modalités détaillées de l'organisation et de la mise en œuvre de chaque programme en fonction de son caractère particulier. Sur la base de ce principe et dans le respect du présent règlement, il convient que les pays participants présentent conjointement à la Commission des propositions de programmes opérationnels conjoints en vue de leur adoption, conformément à l'article 10, paragraphe 4, du règlement (UE) no 232/2014.
(7)
L'association de l'ensemble des pays participants aux structures décisionnelles du programme, alors que la mise en œuvre de celui-ci est généralement confiée à une autorité de gestion établie dans un État membre, nécessite l'établissement de règles qui régissent la structure organisationnelle en définissant les fonctions de l'autorité de gestion et la répartition des fonctions entre les organes constituant les structures du programme et au sein de chacun d'entre eux.
(8)
Forte des enseignements tirés de la période de programmation 2007-2013, la Commission n'assumera pas d'office la responsabilité finale des recouvrements dans les pays partenaires. En conséquence, les dispositions d'application contiennent de nouvelles règles qui confient davantage de responsabilités en matière de gestion, de contrôle et d'audit aux pays partenaires. Des systèmes de gestion et de contrôle propres aux programmes devront être établis sur la base de ces nouvelles règles. Les pays partenaires devront aider les autorités de gestion à mettre les programmes en œuvre en créant des autorités nationales, des points de contact en matière de contrôles et des groupes d'auditeurs.
(9)
Conformément à l'article 10, paragraphe 8, du règlement (UE) no 232/2014, des accords seront conclus, le cas échéant, entre les pays participants et l'autorité de gestion pour définir les dispositions qui ne sont pas incluses dans les conventions de financement signées avec les pays partenaires et la Fédération de Russie.
(10)
Compte tenu des enseignements tirés de la période de programmation 2007-2013, les règles et procédures d'octroi de subventions établies par la Commission pour les actions extérieures ne sont plus obligatoires. Des procédures établies par les pays participants pourront être appliquées dans le cadre des programmes sous réserve du respect de certaines règles énoncées dans le présent règlement.
(11)
Conformément à l'article 7, paragraphe 7, du règlement (UE) no 232/2014, un financement accordé en vertu du présent règlement peut être couplé à un financement au titre d'autres règlements pertinents de l'Union, ce qui permettra de transférer des fonds du règlement (UE) no 232/2014 à des programmes financés dans le cadre du règlement (UE) no 1299/2013 du Parlement européen et du Conseil (3). Le règlement (UE) no 231/2014 du Parlement européen et du Conseil (4) prévoit une règle équivalente pour le transfert de fonds au règlement (UE) no 232/2014 afin de couvrir la participation des bénéficiaires de ce dernier aux programmes de coopération transfrontalière auxquels s'applique le présent règlement. Ces nouvelles règles simplifieront les procédures de gestion de la participation de ces pays aux programmes.
(12)
Les programmes étant habituellement mis en œuvre dans le cadre d'une gestion partagée, il y a lieu que les systèmes de gestion et de contrôle soient conformes aux règles de l'Union, notamment au règlement (UE, Euratom) no 966/2012 du Parlement européen et du Conseil (5) et au règlement délégué (UE) no 1268/2012 de la Commission (6), ainsi qu'au règlement (CE, Euratom) no 2988/95 du Conseil (7). Il convient que la Commission veille à ce que les fonds de l'Union soient utilisés conformément aux règles applicables durant la mise en œuvre des programmes.
(13)
Ces mesures sont conformes à l'avis du comité institué par le règlement (UE) no 232/2014.
(14)
Afin de permettre la programmation et la mise en œuvre des programmes en temps voulu, il y a lieu que le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
PARTIE I
OBJET ET DÉFINITION
Article premier
Objet
Le présent règlement fixe les modalités détaillées de la mise en œuvre des programmes de coopération transfrontalière, conformément à l'article 12 du règlement (UE) no 232/2014 et à l'article 6, paragraphe 2, du règlement (UE) no 236/2014.
Article 2
Définitions
Aux fins du présent règlement, on entend par:
a)
«programme», un programme opérationnel conjoint au sens de l'article 10 du règlement (UE) no 232/2014;
b)
«pays participants», l'ensemble des États membres, des pays partenaires de la coopération transfrontalière et des pays de l'Espace économique européen participant à un programme;
c)
«document de programmation», le document visé à l'article 9, paragraphe 1, du règlement (UE) no 232/2014, qui définit les objectifs stratégiques, contient la liste des programmes et précise leur enveloppe pluriannuelle indicative ainsi que les zones géographiques éligibles;
d)
«zone couverte par le programme»: les régions cibles et les régions limitrophes, ainsi que les grands centres sociaux, économiques ou culturels et les unités territoriales respectivement visés à l'article 8, paragraphes 3 et 4, du règlement (UE) no 232/2014;
e)
«régions cibles»: les unités territoriales visées à l'article 8, paragraphe 1, du règlement (UE) no 232/2014 et les zones frontalières des entités géographiques couvertes par l'instrument d'aide de préadhésion et des pays de l'Espace économique européen, telles qu'indiquées dans le document de programmation;
f)
«régions limitrophes»: les unités territoriales visées à l'article 8, paragraphe 2, du règlement (UE) no 232/2014 et les unités limitrophes des régions cibles des entités géographiques couvertes par l'instrument d'aide de préadhésion et des pays de l'Espace économique européen;
g)
«comité mixte de suivi», le comité mixte chargé du suivi de la mise en œuvre du programme;
h)
«autorité de gestion», l'autorité ou l'organisme désigné par les pays participants pour gérer le programme;
i)
«autorité nationale»: l'entité désignée par chaque pays participant, qui assume en dernier ressort la responsabilité de soutenir l'autorité de gestion dans la mise en œuvre du programme sur son territoire;
j)
«secrétariat technique commun», l'organisme créé par les pays participants afin d'assister les organes du programme;
k)
«instruments financiers», les mesures de soutien financier prises par l'Union et financées à titre complémentaire pour réaliser un ou plusieurs objectifs précis de l'Union. Ces instruments peuvent prendre la forme de participations, de quasi-participations, de prêts ou de garanties, ou d'autres instruments de partage des risques, et peuvent, le cas échéant, être associés à des subventions;
l)
«pays partenaires de la coopération transfrontalière», les pays et territoires énumérés à l'annexe I du règlement (UE) no 232/2014, la Fédération de Russie et les bénéficiaires visés à l'annexe I du règlement (UE) no 231/2014 lorsqu'il y a cofinancement dans le cadre de ce dernier;
m)
«irrégularités», toute violation d'une convention de financement, d'un contrat ou de la législation applicable, résultant d'un acte ou d'une omission d'un opérateur économique participant à la mise en œuvre du programme, qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget de l'Union par l'imputation à celui-ci d'une dépense indue;
n)
«contribution de l'Union», la partie des dépenses éligibles du programme ou du projet qui est financée par l'Union;
o)
«contrat», tout marché public ou contrat de subvention conclu dans le cadre d'un programme;
p)
«grands projets d'infrastructure», les projets comportant un ensemble de travaux, d'activités ou de services destinés à remplir une fonction indivisible à caractère précis visant des objectifs clairement définis et d'intérêt commun afin de réaliser des investissements ayant des retombées transfrontalières positives et dont une part du budget d'au moins 2,5 millions d'EUR est affectée à l'acquisition d'infrastructures;
q)
«organisme intermédiaire», tout organisme public ou privé qui agit sous la responsabilité d'une autorité de gestion ou qui exécute pour le compte de celle-ci des tâches en rapport avec la mise en œuvre de projets par les bénéficiaires;
r)
«contractant», une personne physique ou morale avec laquelle un contrat a été signé dans le cadre d'un marché;
s)
«bénéficiaire», une personne physique ou morale avec laquelle un contrat de subvention a été signé;
t)
«exercice comptable», la période allant du 1er juillet au 30 juin, à l'exception du premier exercice comptable, au regard duquel ce terme désigne la période comprise entre la date de début d'éligibilité des dépenses et le 30 juin 2015. Le dernier exercice comptable débute le 1er juillet 2023 et prend fin le 30 septembre 2024. En cas de gestion indirecte avec une organisation internationale au sens de l'article 80, l'exercice comptable correspond à l'exercice;
u)
«exercice», la période allant du 1er janvier au 31 décembre.
PARTIE II
DISPOSITIONS COMMUNES
TITRE I
CADRE GÉNÉRAL DE MISE EN ŒUVRE
CHAPITRE 1
Programmes
Article 3
Préparation
Chaque programme est élaboré d'un commun accord par l'ensemble des pays participants, conformément au règlement (UE) no 232/2014, au document de programmation et au présent règlement.
Article 4
Contenu
Chaque programme doit contenir notamment les informations suivantes:
1.
Introduction: une brève description de la phase d'élaboration du programme, comportant notamment des informations sur les consultations qui ont été menées et sur les mesures qui ont été prises pour associer les pays participants et les autres parties prenantes à l'élaboration du programme.
2.
Description de la zone couverte par le programme:
a)
régions cibles: une liste des unités territoriales éligibles, telles que définies dans le document de programmation et, s'il y a lieu, toute extension de l'éligibilité géographique conformément à l'article 8, paragraphe 4, du règlement (UE) no 232/2014, dans le respect des conditions énoncées dans le document de programmation;
b)
régions limitrophes, s'il y a lieu: une liste des régions limitrophes accompagnée d'une justification de leur inclusion dans cette liste au regard des conditions énoncées dans le document de programmation et des conditions de leur participation au programme décidées par les pays participants;
c)
grands centres sociaux, économiques ou culturels visés à l'article 8, paragraphe 3, du règlement (UE) no 232/2014, s'il y a lieu: une liste des centres concernés classés par priorité, accompagnée d'une justification de leur inclusion dans cette liste au regard des conditions énoncées dans le document de programmation et des conditions de leur participation au programme décidées par les pays participants;
d)
carte de la zone couverte par le programme indiquant le nom de chaque unité territoriale et faisant, s'il y a lieu, la distinction entre les unités territoriales visées aux points a), b) et c);
e)
indication, s'il y a lieu, de l'intention de faire usage de l'article 10, paragraphe 5, du règlement (UE) no 232/2014 dans les conditions fixées par le document de programmation.
3.
Stratégie du programme:
a)
description de la stratégie du programme, y compris des objectifs thématiques retenus et des priorités correspondantes conformément aux dispositions du document de programmation;
b)
justification de la stratégie retenue, fondée sur:
-
une analyse, en termes de forces et de faiblesses, de la situation socioéconomique et environnementale dans la zone couverte par le programme et des besoins à moyen terme mis en évidence par cette analyse;
-
une description des enseignements tirés des programmes transfrontaliers antérieurs;
-
une consultation plus large des parties prenantes, des informations sur la cohérence entre le programme et les autres programmes financés par l'Union dans les pays et régions concernés et une analyse de la cohérence entre le programme et les stratégies et politiques nationales et régionales;
-
une analyse des risques et des mesures visant à les atténuer;
c)
description d'indicateurs objectivement vérifiables, en particulier:
-
les résultats attendus pour chaque priorité et les indicateurs de résultat correspondants, avec une valeur de référence et une valeur cible;
-
les indicateurs de réalisation pour chaque priorité, y compris la valeur cible quantifiée, qui sont censés contribuer aux résultats;
d)
description de la façon dont les questions transversales suivantes seront prises en compte si nécessaire: démocratie et droits de l'homme, durabilité environnementale, égalité hommes-femmes et VIH/Sida.
4.
Structures et désignation des autorités compétentes et des organes de gestion:
a)
la composition et les tâches du comité mixte de gestion;
b)
l'autorité de gestion et son processus de désignation;
c)
les autorités nationales de tous les pays participants, en particulier l'autorité de chaque pays participant visée aux articles 20 et 31 et, s'il y a lieu, les structures d'appui autres que celles visées aux points e) et f);
d)
la procédure d'établissement du secrétariat technique commun et de ses antennes, ainsi que les tâches qui leur sont confiées, s'il y a lieu;
e)
l'autorité d'audit et les membres du groupe d'auditeurs;
f)
le ou les organismes désignés comme points de contact en matière de contrôles dans tous les pays participants et les tâches qui leur sont confiées conformément à l'article 32.
5.
Mise en œuvre du programme:
a)
une description succincte des systèmes de gestion et de contrôle conformément à l'article 30;
b)
un calendrier de mise en œuvre du programme;
c)
une description des procédures de sélection des projets conformément à l'article 30;
d)
une description, par priorité, de la nature de l'aide conformément à l'article 38, y compris une liste de projets destinés à faire l'objet d'une procédure d'attribution directe ou de contributions à des instruments financiers. Cette description comporte également un calendrier indicatif pour la sélection des projets à financer conformément à l'article 41;
e)
une description du recours prévu à l'assistance technique et des procédures applicables en matière de passation de marchés;
f)
une description des systèmes de suivi et d'évaluation, accompagnée d'un plan indicatif de suivi et d'évaluation pour toute la durée du programme;
g)
la stratégie de communication pour toute la durée du programme et un plan indicatif d'information et de communication pour la première année;
h)
des informations sur le respect des exigences réglementaires énoncées dans la directive 2001/42/CE du Parlement européen et du Conseil (8);
i)
un plan financier indicatif comprenant deux tableaux (sans ventilation par pays participants):
-
un tableau indiquant les crédits annuels provisoires pour engagements et pour paiements prévus pour l'aide accordée par l'Union au titre de chaque objectif thématique et de l'assistance technique. Les crédits prévus pour la première année englobent les coûts des actions préparatoires conformément à l'article 16;
-
un tableau indiquant les montants provisoires des crédits pour l'aide accordée par l'Union et le cofinancement pour toute la période de programmation au titre de chaque objectif thématique, et de l'assistance technique;
j)
les règles en matière d'éligibilité des dépenses, telles que visées aux articles 48 et 49;
k)
la répartition des responsabilités entre les pays participants, conformément à l'article 74;
l)
les règles de transfert, d'utilisation et de suivi du cofinancement;
m)
une description des systèmes informatiques pour la communication et l'échange de données informatisées entre l'autorité de gestion et la Commission;
n)
la ou les langues adoptées dans le cadre du programme, conformément à l'article 7.
Article 5
Adoption
1. Dans l'année qui suit l'approbation du document de programmation, les pays participants soumettent en commun une proposition de programme à la Commission, contenant tous les éléments visés à l'article 4. Les États membres participants donnent leur accord par écrit sur le contenu du programme avant de soumettre ce dernier à la Commission.
2. La Commission vérifie que le programme comporte tous les éléments visés à l'article 4. Elle évalue la cohérence du programme au regard du règlement (UE) no 232/2014, du document de programmation, du présent règlement et de toute autre disposition applicable du droit de l'Union. L'évaluation porte en particulier sur:
a)
la qualité de l'analyse et la cohérence entre celle-ci, les priorités proposées et les autres programmes financés par l'Union;
b)
la précision du plan financier;
c)
la conformité avec la directive 2001/42/CE.
3. Dans un délai de trois mois à compter de la date à laquelle le programme a été présenté, la Commission formule des observations et demande les révisions nécessaires. Les pays participants fournissent toutes les informations requises dans un délai de deux mois à compter de la demande de la Commission. Dans un délai de six mois à compter de la date à laquelle le programme a été présenté, la Commission approuve ce dernier à condition que toutes ses observations aient été dûment prises en compte. Elle peut prolonger ces délais en fonction de la nature des révisions requises.
4. Chaque programme est adopté par décision de la Commission pour toute sa durée conformément à l'article 10, paragraphe 4, du règlement (UE) no 232/2014.
Article 6
Adaptations et révision
1. Les adaptations du programme qui n'ont pas d'incidence significative sur la nature et les objectifs de celui-ci sont considérées comme non substantielles. En particulier:
a)
les modifications cumulées jusqu'à concurrence de 20 % de la contribution initiale de l'Union à chaque objectif thématique ou à l'assistance technique ou les modifications apportées en application du paragraphe 2 qui impliquent un transfert entre objectifs thématiques ou un transfert de l'assistance technique aux objectifs thématiques;
b)
les modifications cumulées jusqu'à concurrence de 20 % de la contribution initiale de l'Union à chaque objectif thématique ou les modifications apportées en application du paragraphe 2 qui impliquent un transfert des objectifs thématiques à l'assistance technique.
Les modifications du plan financier du programme visées au point a) peuvent être apportées directement par l'autorité de gestion, avec l'accord préalable du comité mixte de suivi. L'autorité de gestion informe la Commission de toute modification de ce type, au plus tard dans le rapport annuel suivant, et lui communique toutes les informations supplémentaires nécessaires.
Pour les modifications du plan financier du programme visées au point b), l'autorité de gestion demande l'accord préalable du comité mixte de suivi et de la Commission.
2. Sur demande motivée du comité mixte de suivi ou à l'initiative de la Commission après consultation du comité mixte de suivi, les programmes peuvent être révisés dans chacun des cas suivants:
a)
réexamen du document de programmation;
b)
changements socioéconomiques majeurs ou changements substantiels dans la zone couverte par le programme;
c)
difficultés de mise en œuvre;
d)
modifications apportées au plan financier au-delà de la marge de flexibilité visée au paragraphe 1 ou modification ayant une incidence significative sur la nature et les objectifs du programme;
e)
audits, suivi et évaluations.
3. Les demandes de révision de programmes sont dûment motivées et précisent l'effet attendu des modifications apportées au programme.
4. La Commission évalue les informations fournies en application des paragraphes 2 et 3. Si elle formule des observations, l'autorité de gestion lui communique toutes les informations supplémentaires nécessaires. Dans un délai de cinq mois à compter de la date à laquelle la demande de révision a été présentée, la Commission approuve cette dernière à condition que toutes ses observations aient été dûment prises en compte.
5. Toute révision d'un programme dans les cas visés au paragraphe 2 ou à l'article 66, paragraphe 5, est adoptée par décision de la Commission et peut nécessiter la modification des conventions de financement visées aux articles 8 et 9.
Article 7
Utilisation des langues
1. Chaque programme utilise une ou plusieurs langues officielles de l'Union comme langue(s) de travail. Les pays participants peuvent en outre aussi décider d'utiliser des langues officielles autres que celles de l'Union comme langues de travail. Le choix de la ou des langues de travail est décrit dans le programme conformément à l'article 4.
2. Afin de tenir compte de l'aspect partenarial des programmes, les bénéficiaires peuvent soumettre à l'autorité de gestion des documents relatifs à leur projet dans leur langue nationale, à condition que cette possibilité soit spécifiquement mentionnée dans le programme et que le comité mixte de suivi prévoie de mettre en place, par l'intermédiaire de l'autorité de gestion, les moyens d'interprétation et de traduction nécessaires.
3. Les coûts d'interprétation et de traduction pour toutes les langues retenues dans le cadre du programme sont couverts, soit par le budget consacré à l'assistance technique au niveau du programme, soit par le budget de chaque projet au niveau du projet.
CHAPITRE 2
Conventions de financement
Article 8
Conventions de financement avec les pays partenaires de la coopération transfrontalière
1. La Commission conclut des conventions de financement avec chacun des pays partenaires de la coopération transfrontalière. Des conventions de financement peuvent également être signées par les autres pays participants et par l'autorité de gestion ou par le pays dans lequel cette dernière est établie.
2. Les conventions de financement sont signées au plus tard à la fin de l'année qui suit celle de la décision de la Commission portant adoption du programme. Néanmoins, lorsqu'un programme associe plusieurs pays partenaires de la coopération transfrontalière, au moins une convention de financement est signée par l'ensemble des parties avant cette date. Les autres pays partenaires de la coopération transfrontalière peuvent signer leurs conventions de financement respectives ultérieurement. Le volet externe du programme ne peut être lancé avec un pays partenaire tant que la convention de financement correspondante n'est pas entrée en vigueur. Lorsqu'un programme associant plusieurs pays partenaires de la coopération transfrontalière est cofinancé au titre du règlement (UE) no 231/2014, au moins une convention de financement avec un pays partenaire participant figurant à l'annexe I du règlement (UE) no 232/2014 ou avec la Fédération de Russie est signée par l'ensemble des parties au plus tard à la fin de l'année suivant celle de la décision de la Commission portant adoption du programme.
Article 9
Conventions de financement avec des pays partenaires de la coopération transfrontalière participant au cofinancement
1. Lorsque la participation financière d'un pays partenaire de la coopération transfrontalière est transférée à l'autorité de gestion, la convention de financement visée à l'article 8 est également signée par les autres États membres et pays partenaires de la coopération transfrontalière participants et par l'autorité de gestion ou le pays dans lequel cette dernière est établie.
2. Cette convention de financement contient des dispositions concernant la participation financière du pays partenaire de la coopération transfrontalière et plus particulièrement:
a)
le montant de cette participation financière;
b)
l'utilisation prévue et les conditions d'utilisation de cette participation financière, notamment les conditions que les demandes doivent satisfaire;
c)
les modalités de paiement;
d)
la gestion financière;
e)
la conservation des dossiers;
f)
les obligations en matière d'établissement de rapports;
g)
les vérifications et les contrôles;
h)
les irrégularités et les recouvrements.
CHAPITRE 3
Autres accords ou protocoles d'accord
Article 10
Contenu
L'autorité de gestion peut conclure, avec les pays participants, des protocoles d'accord ou tout autre accord décrivant les dispositions du programme, notamment le cofinancement national, les responsabilités financières spécifiques, les audits et les procédures de recouvrement.
Le contenu de ces protocoles d'accord ou autres accords est conforme aux dispositions énoncées dans le présent règlement et dans la ou les convention(s) de financement.
CHAPITRE 4
Mise en œuvre
Article 11
Méthodes de mise en œuvre
Les programmes sont généralement mis en œuvre en gestion partagée avec les États membres conformément à l'article 59 du règlement (UE, Euratom) no 966/2012. Les pays participants peuvent proposer une mise en œuvre en gestion indirecte par un pays partenaire de la coopération transfrontalière ou par une organisation internationale, conformément à l'article 60 du règlement (UE, Euratom) no 966/2012.
Les programmes mis en œuvre en gestion indirecte sont régis par la partie III du présent règlement.
TITRE II
COFINANCEMENT
Article 12
Taux de cofinancement
1. Le cofinancement représente au moins 10 % du montant de la contribution de l'Union.
2. Le cofinancement est réparti si possible de façon équilibrée sur la durée du programme, afin de garantir que l'objectif minimal de 10 % soit atteint à la fin du programme.
3. L'aide accordée dans le cadre du programme est conforme aux règles de l'Union applicables en matière d'aides d'État au sens de l'article 107 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne.
Article 13
Sources de cofinancement
1. Le cofinancement provient de sources autres que l'Union.
2. Dans le cadre de chaque programme, les pays participants sont libres de déterminer la provenance, le montant et la répartition du cofinancement.
3. Si un pays partenaire de la coopération transfrontalière s'engage à transférer sa participation financière à l'autorité de gestion, les modalités de fourniture, d'utilisation et de suivi du cofinancement sont définies dans la convention de financement visée à l'article 9 et, le cas échéant, dans les accords visés à l'article 10.
4. Dans tous les autres cas, les modalités applicables au cofinancement peuvent être énoncées dans les accords visés à l'article 10.
Article 14
Contributions en nature
1. Toute ressource non financière mise gratuitement à disposition par une tierce partie est considérée comme une contribution en nature au programme ou au projet. Les coûts du personnel affecté à un projet ou à un programme ne sont pas considérés comme une contribution en nature, mais peuvent être considérés comme faisant partie du cofinancement minimal de 10 % visé à l'article 12, dès lors qu'ils sont financés par des bénéficiaires ou des pays participants.
2. Les contributions en nature ne sont pas des coûts éligibles et ne peuvent pas être considérées comme faisant partie du cofinancement minimal de 10 % visé à l'article 12.
TITRE III
PÉRIODE D'EXÉCUTION
Article 15
Période d'exécution
La période d'exécution de chaque programme débute au plus tôt à la date d'adoption du programme par la Commission et se termine au plus tard le 31 décembre 2024.
Article 16
Phase de démarrage du programme
1. En gestion partagée, le programme démarre dans les États membres participants dès réception de la notification visée à l'article 25, paragraphe 4, par laquelle la Commission les informe qu'elle n'a pas l'intention de demander les documents visés audit article ou qu'elle n'a pas d'observations à formuler. Les pays participants peuvent préalablement lancer les actions préparatoires nécessaires à la mise en place des systèmes de gestion et de contrôle. Les coûts correspondants sont éligibles conformément à l'article 36.
2. Dans le cadre de la gestion indirecte visée aux articles 80 et 82, le programme démarre dans les États membres participants après l'entrée en vigueur de la convention qui confie des tâches d'exécution budgétaire à une organisation internationale ou à un pays partenaire de la coopération transfrontalière.
3. En outre, les actions préparatoires ci-après, nécessaires au démarrage du programme, peuvent être mises en œuvre:
a)
la création de l'autorité de gestion et, s'il y a lieu, du secrétariat technique commun;
b)
les premières réunions du comité mixte de suivi, auxquelles participent également les représentants des pays partenaires de la coopération transfrontalière qui n'ont pas encore signé de convention de financement ou dont la convention de financement n'est pas encore entrée en vigueur;
c)
la préparation et le lancement de la sélection des projets ou des procédures d'attribution de marchés, sous clause suspensive liée à l'entrée en vigueur des conventions de financement.
4. Dans l'attente de l'entrée en vigueur des conventions de financement respectives, seules les actions préparatoires visées aux paragraphes 1 et 3 peuvent être lancées avec les pays partenaires de la coopération transfrontalière.
Article 17
Annulation du programme
1. Si aucun des pays partenaires de la coopération transfrontalière n'a signé la convention de financement correspondante avant la date visée à l'article 8, paragraphe 2, le programme est annulé.
Les tranches annuelles du Fonds européen de développement régional déjà engagées restent disponibles pour leur durée de vie normale, mais ne peuvent couvrir que des activités qui se déroulent exclusivement dans les États membres concernés et pour lesquelles le marché a été passé avant que la Commission décide d'annuler le programme. Dans les trois mois qui suivent la clôture des marchés, l'autorité de gestion transmet le rapport final à la Commission, qui procède conformément aux paragraphes 2 et 3.
2. Lorsque le programme ne peut pas être mis en œuvre en raison de problèmes survenant dans les relations entre les pays participants et dans d'autres cas dûment justifiés, la Commission peut décider d'annuler le programme avant la date d'expiration de sa période d'exécution, à la demande du comité mixte de suivi ou de sa propre initiative après consultation dudit comité.
3. Lorsque le programme est annulé, l'autorité de gestion transmet le rapport final dans les six mois qui suivent la décision de la Commission. Après apurement des préfinancements antérieurs, la Commission effectue le paiement du solde final ou, s'il y a lieu, émet un ordre de récupération. La Commission dégage également le solde des engagements.
Il est aussi possible de décider de réduire la dotation allouée au programme, conformément à l'article 6, paragraphe 2, point c).
4. Dans les situations visées aux paragraphes 1 et 2, l'aide du Fonds européen de développement régional non encore engagée correspondant aux tranches annuelles non encore engagées, ou aux tranches annuelles engagées et totalement ou partiellement dégagées au cours du même exercice budgétaire qui n'ont pas été réaffectées à un autre programme de la même catégorie de programmes de coopération extérieure, est allouée aux programmes de coopération transfrontalière intérieure conformément à l'article 4 du règlement (UE) no 1299/2013.
L'aide accordée au titre du règlement (UE) no 232/2014 correspondant aux tranches annuelles non encore engagées, ou aux tranches annuelles engagées et totalement ou partiellement dégagées au cours du même exercice budgétaire, est utilisée pour financer d'autres programmes ou projets éligibles au titre du même règlement.
Article 18
Projets
1. Les contrats relatifs aux grands projets d'infrastructure qui ont été retenus à l'issue d'une procédure d'attribution directe sont signés et les contributions aux instruments financiers versées avant le 30 juin 2019.
2. Tous les autres contrats sont signés avant le 31 décembre 2021.
3. Toutes les activités des projets financées par le programme prennent fin au plus tard le 31 décembre 2022.
Article 19
Clôture du programme
1. Seules les activités liées à la clôture du programme peuvent être réalisées entre le 1er janvier 2023 et le 30 septembre 2024.
2. Un programme est considéré comme clos lorsque:
a)
l'ensemble des marchés ou contrats passés dans le cadre de ce programme ont été clos;
b)
le solde final a été payé ou remboursé;
c)
le solde des crédits a été dégagé par la Commission.
3. La clôture du programme n'affecte pas le droit de la Commission de procéder, le cas échéant, à des corrections financières ultérieures à l'égard de l'autorité de gestion ou des bénéficiaires si le montant final du programme ou des projets devait être adapté à la suite de contrôles ou d'audits effectués après la date de clôture.
TITRE IV
STRUCTURES DU PROGRAMME
Article 20
Désignation des autorités et des organismes de gestion
1. Les pays participants désignent comme autorité de gestion une autorité ou un organisme public national, régional ou local ou un organisme privé investi d'une mission de service public. Une même autorité de gestion peut être désignée pour plusieurs programmes.
2. Les pays participants désignent comme autorité d'audit unique une autorité ou un organisme public national, régional ou local, dont le fonctionnement est indépendant de celui de l'autorité de gestion. L'autorité d'audit est située dans l'État membre où l'autorité de gestion est établie. Une même autorité d'audit peut être désignée pour plusieurs programmes.
3. Un ou plusieurs organismes intermédiaires peuvent être désignés pour accomplir certaines tâches de l'autorité de gestion, sous la responsabilité de cette dernière. Les modalités arrêtées entre l'autorité de gestion et les organismes intermédiaires sont consignées officiellement par écrit. Les organismes intermédiaires présentent des garanties de solvabilité et de compétence dans le domaine concerné, ainsi que des garanties de capacité de gestion administrative et financière.
4. Les pays participants établissent, dans les systèmes de gestion et de contrôle et, s'il y a lieu, dans les conventions de financement visées aux articles 8 et 9 et/ou dans les accords visés à l'article 10, les règles régissant leurs relations avec l'autorité de gestion et l'autorité d'audit, les relations entre ces autorités et les relations entre ces autorités et la Commission.
5. L'État membre dans lequel l'autorité de gestion est située peut, de sa propre initiative, désigner un organisme de coordination chargé d'assurer la liaison avec la Commission et de l'informer, de coordonner les activités des autres organismes désignés concernés et de promouvoir une mise en œuvre harmonisée du droit applicable.
6. Chaque pays participant désigne:
a)
une autorité nationale chargée d'aider l'autorité de gestion à gérer le programme dans le respect du principe de bonne gestion financière;
b)
un point de contact en matière de contrôles chargé d'aider l'autorité de gestion à contrôler le respect des obligations relatives au programme;
c)
un représentant au groupe d'auditeurs visé à l'article 28, paragraphe 2;
d)
des représentants au comité mixte de suivi visé à l'article 21.
CHAPITRE 1
Comité mixte de suivi
Article 21
Comité mixte de suivi
Dans un délai de trois mois à compter de la date d'adoption du programme par la Commission, les pays participants instituent un comité mixte de suivi.
Article 22
Composition du comité mixte de suivi
1. Le comité mixte de suivi est composé d'un ou de plusieurs représentants désignés par chaque pays participant. Ces représentants ne sont pas nommés à titre personnel, mais sur la base de leur fonction. D'autres personnes peuvent être nommées en qualité d'observateurs par le comité mixte de suivi.
2. Chaque fois que possible et approprié, les pays participants veillent à associer de manière adéquate tous les acteurs concernés, en particulier les parties prenantes locales et notamment les organisations de la société civile et les autorités locales, afin de garantir leur participation à la mise en œuvre du programme.
3. La Commission est associée aux travaux du comité mixte de suivi en qualité d'observateur. Elle est invitée à chaque réunion du comité mixte de suivi en même temps que les représentants des pays participants et peut décider de participer à tout ou partie de la réunion ou de ne pas y participer.
4. Le comité mixte de suivi est présidé par l'un de ses membres, représentant de l'autorité de gestion ou toute autre personne, comme prévu par son règlement intérieur.
5. Un représentant de l'autorité de gestion, du secrétariat technique commun ou de l'organisme intermédiaire visé à l'article 20, paragraphe 3, est nommé secrétaire du comité mixte de suivi.
Article 23
Fonctionnement
1. Le comité mixte de suivi élabore son règlement intérieur et l'adopte à l'unanimité.
2. Le comité mixte de suivi s'efforce de prendre ses décisions par consensus. Il peut recourir à une procédure de vote dans certains cas, notamment lorsqu'il procède au choix final des projets et des montants de subvention qui leur sont alloués conformément à son règlement intérieur.
3. Les pays participants disposent de droits de vote égaux indépendamment du nombre de représentants qu'ils ont désignés.
4. Le secrétaire, la Commission et les autres observateurs éventuels ne disposent pas de droits de vote.
5. Le président du comité mixte de suivi joue le rôle de modérateur et dirige les débats. Il dispose de droits de vote lorsqu'il est un représentant d'un pays participant.
6. Le comité mixte de suivi se réunit au moins une fois par an. Les réunions sont convoquées par son président à la demande de l'autorité de gestion ou à la demande dûment motivée d'un pays participant ou de la Commission. Le comité mixte de suivi peut également statuer par procédure écrite sur saisine de son président, de l'autorité de gestion ou de tout pays participant, conformément à son règlement intérieur.
7. Un procès-verbal, cosigné par le président et le secrétaire, est établi à la fin de chaque réunion du comité mixte de suivi. Une copie de ce procès-verbal est communiquée aux représentants des pays participants, à la Commission et à tout autre observateur.
Article 24
Fonctions du comité mixte de suivi
1. Le comité mixte de suivi assure le suivi de la mise en œuvre du programme et des progrès accomplis dans la réalisation de ses priorités à l'aide des indicateurs objectivement vérifiables et des valeurs cibles correspondantes définis dans le programme. Il examine toutes les questions ayant une incidence sur les résultats du programme.
2. Le comité mixte de suivi peut adresser des recommandations à l'autorité de gestion en ce qui concerne la mise en œuvre et l'évaluation du programme. Il assure le suivi des actions entreprises à la suite de ses recommandations.
3. En particulier, le comité mixte de suivi:
a)
approuve le programme de travail et le plan financier de l'autorité de gestion, y compris le recours prévu à l'assistance technique;
b)
suit la mise en œuvre du programme de travail et du plan financier par l'autorité de gestion;
c)
approuve les critères de sélection des projets à financer au titre du programme;
d)
est responsable de la procédure de sélection et d'évaluation applicable aux projets à financer au titre du programme;
e)
approuve toute proposition de révision du programme;
f)
examine l'ensemble des rapports présentés par l'autorité de gestion et prend, le cas échéant, les mesures appropriées;
g)
examine les cas litigieux qui lui sont signalés par l'autorité de gestion;
h)
examine et approuve le rapport annuel visé à l'article 77;
i)
examine et approuve le plan annuel de suivi et d'évaluation visé à l'article 78;
j)
examine et approuve les plans annuels d'information et de communication visés à l'article 79.
4. Nonobstant le paragraphe 3, point d), le comité mixte de suivi peut instituer un comité de sélection de projets qui agit sous sa responsabilité.
CHAPITRE 2
Autorité de gestion
Article 25
Désignation
1. L'autorité de gestion qui a été retenue par les pays participant au programme est soumise à une procédure de désignation dans l'État membre où elle est située. Cette procédure est sanctionnée par une décision adoptée au niveau approprié.
2. La procédure de désignation est fondée sur un rapport établi et un avis rendu par un organisme d'audit indépendant qui évalue si les systèmes de gestion et de contrôle respectent les critères de désignation énoncés à l'annexe I du présent règlement. Cette évaluation porte notamment sur le rôle joué par les organismes intermédiaires au sein de ces systèmes. L'organisme d'audit tient compte, s'il y a lieu, de la similitude entre les systèmes de gestion et de contrôle appliqués au programme et ceux mis en place pendant la période de programmation précédente, ainsi que de tout élément attestant leur bon fonctionnement.
L'organisme d'audit indépendant est l'autorité d'audit, ou un autre organisme de droit public ou privé disposant des capacités d'audit nécessaires, dont le fonctionnement est indépendant de celui de l'autorité de gestion. Il effectue son travail conformément aux normes internationalement reconnues en matière d'audit.
3. L'État membre transmet la décision officielle visée au paragraphe 1 à la Commission dès que possible après l'adoption du programme par cette dernière.
4. Dans un délai de deux mois à compter de la réception de la décision officielle visée au paragraphe 1, la Commission peut demander le rapport et l'avis de l'organisme d'audit indépendant et une description du système de gestion et de contrôle, notamment des aspects relatifs à la sélection des projets. Si elle n'a pas l'intention de demander ces documents, la Commission en informe l'État membre dans les meilleurs délais. Si elle demande ces documents, elle peut formuler des observations dans un délai de deux mois à compter de leur réception. Les documents sont ensuite revus à la lumière de ces observations. Lorsqu'elle n'a aucune observation, initiale ou ultérieure, à formuler, la Commission en informe l'État membre dans les meilleurs délais.
5. Lorsque les résultats existants en matière d'audits et de contrôles montrent que l'autorité désignée ne remplit plus les critères visés au paragraphe 2, l'État membre définit, à un niveau approprié, les mesures correctrices nécessaires et fixe, en fonction de la gravité du problème, une période probatoire au cours de laquelle les mesures correctrices nécessaires sont prises.
Lorsque l'autorité désignée ne met pas en œuvre les mesures correctrices requises au cours de la période probatoire fixée par l'État membre, celui-ci met fin à sa désignation, à un niveau approprié.
L'État membre informe sans délai la Commission quand:
-
une autorité désignée est soumise à une période probatoire, en fournissant des informations sur les mesures correctrices et la période probatoire correspondante;
-
cette période probatoire prend fin, une fois les mesures correctrices mises en œuvre;
-
il est mis fin à la désignation d'une autorité.
Sans préjudice de l'application de l'article 61, la notification de l'information selon laquelle un organisme désigné est soumis à une période probatoire par l'État membre n'interrompt pas le traitement des demandes de paiement.
Lorsque qu'il est mis fin à la désignation d'une autorité de gestion, les pays participants désignent une nouvelle autorité ou un nouvel organisme au sens de l'article 20, paragraphe 1, qui reprend les fonctions de l'autorité de gestion. Cette autorité ou cet organisme est soumis à la procédure de désignation prévue au paragraphe 2, et la Commission en est informée conformément au paragraphe 4. Cette modification nécessite une révision du programme en vertu de l'article 6.
Article 26
Fonctions de l'autorité de gestion
1. L'autorité de gestion est chargée de gérer le programme dans le respect du principe de bonne gestion financière et de veiller à ce que les décisions du comité mixte de suivi soient conformes aux dispositions et au droit applicables.
2. En ce qui concerne la gestion du programme, l'autorité de gestion:
a)
soutient les travaux du comité mixte de suivi et lui transmet les informations dont il a besoin pour exécuter ses tâches, notamment les données sur les progrès accomplis dans la réalisation des résultats escomptés et des objectifs du programme;
b)
établit le rapport annuel et le rapport final qu'elle transmet à la Commission, après approbation par le comité mixte de suivi;
c)
partage avec les organismes intermédiaires, le secrétariat technique commun, l'autorité d'audit et les bénéficiaires les informations nécessaires à l'exécution de leurs tâches ou à la mise en œuvre des projets;
d)
établit et gère un système informatisé d'enregistrement et de stockage des données relatives à chaque projet, nécessaires au suivi, à l'évaluation, à la gestion financière, aux contrôles et aux audits, y compris, le cas échéant, les données sur les différents participants aux projets. Elle enregistre et stocke notamment les rapports techniques et financiers de chaque projet. Le système intègre toutes les données nécessaires à l'établissement des demandes de paiement et des comptes annuels, notamment à la comptabilisation des montants qui peuvent être recouvrés, des montants recouvrés et des montants réduits à la suite de l'annulation de tout ou partie de la contribution à un projet ou à un programme;
e)
procède, s'il y a lieu, aux évaluations des incidences sur l'environnement au niveau du programme;
f)
exécute les plans d'information et de communication conformément à l'article 79;
g)
exécute les plans de suivi et d'évaluation conformément à l'article 78.
3. En ce qui concerne la sélection et la gestion des projets, l'autorité de gestion:
a)
prépare et lance les procédures de sélection;
b)
gère les procédures de sélection des projets;
c)
fournit au bénéficiaire chef de file un document énonçant les conditions de soutien pour chaque projet, y compris le plan de financement et les délais d'exécution;
d)
signe les contrats avec les bénéficiaires;
e)
gère les projets.
4. En ce qui concerne l'assistance technique, l'autorité de gestion:
a)
gère les procédures d'attribution des marchés;
b)
signe les contrats avec les contractants;
c)
gère les contrats.
5. En ce qui concerne la gestion financière et le contrôle du programme, l'autorité de gestion:
a)
vérifie que les services ont été fournis, les travaux exécutés ou les fournitures livrées et/ou installées et que les dépenses déclarées par les bénéficiaires ont été acquittées par ceux-ci et sont conformes à la législation applicable, ainsi qu'aux règles du programme et aux conditions que les projets doivent respecter pour bénéficier d'un soutien;
b)
veille à ce que les bénéficiaires participant à la mise en œuvre des projets utilisent, soit un système de comptabilité distinct, soit un code comptable adéquat pour toutes les opérations liées à un projet;
c)
met en place des mesures antifraude efficaces et proportionnées, tenant compte des risques constatés;
d)
établit des procédures de conservation de tous les documents relatifs aux dépenses et aux audits requis pour garantir une piste d'audit adéquate conformément à l'article 30;
e)
produit la déclaration de gestion et le résumé annuel visés à l'article 68;
f)
établit et présente les demandes de paiement à la Commission, conformément à l'article 60;
g)
établit les comptes annuels;
h)
tient compte des résultats de l'ensemble des audits effectués par ou sous la responsabilité de l'autorité d'audit lors de l'établissement et de la présentation des demandes de paiement;
i)
tient une comptabilité informatisée des dépenses déclarées à la Commission et des paiements effectués aux bénéficiaires;
j)
tient une comptabilité des montants qui peuvent être recouvrés et des montants qui ont été réduits à la suite de l'annulation de tout ou partie de la subvention.
6. Les vérifications effectuées conformément au paragraphe 5, point a), comportent les procédures suivantes:
a)
des vérifications administratives portant sur chaque demande de paiement introduite par les bénéficiaires;
b)
des vérifications de projets sur place.
La fréquence et la portée des vérifications sur place sont proportionnées au montant de la subvention accordée à un projet et au degré de risque mis en évidence par ces vérifications et par les audits effectués par l'autorité d'audit sur l'ensemble des systèmes de gestion et de contrôle.
7. Les vérifications de projets sur place prévues au paragraphe 6, point b), peuvent être effectuées par sondage.
8. Lorsque l'institution dont relève l'autorité de gestion est aussi un bénéficiaire du programme, les modalités de vérification visées au paragraphe 5, point a), garantissent une séparation adéquate des fonctions.
Article 27
Secrétariat technique commun et antennes
1. Les pays participants peuvent décider d'établir un secrétariat technique commun qui sera décrit dans le programme, conformément à l'article 4.
2. Le secrétariat technique commun assiste l'autorité de gestion, le comité mixte de suivi et, le cas échéant, l'autorité d'audit dans l'exercice de leurs fonctions respectives. En particulier, il informe les bénéficiaires potentiels sur les possibilités de financement au titre des programmes et aide les bénéficiaires à mettre le projet en œuvre. Il peut également être désigné comme organisme intermédiaire au sens de l'article 20, paragraphe 3.
3. Des antennes peuvent être mises en place dans les pays participants à la suite d'une décision de ces derniers. Leur rôle est décrit dans le programme et peut englober des actions de communication et d'information, ainsi qu'une assistance à l'autorité de gestion en matière de suivi de la mise en œuvre et d'évaluation des projets. Ces antennes ne peuvent en aucun cas se voir confier des tâches impliquant l'exercice de l'autorité publique ou l'utilisation de pouvoirs discrétionnaires de décision à l'égard des projets.
4. Le budget d'assistance technique finance le fonctionnement du secrétariat technique commun et de ses antennes.
CHAPITRE 3
Autorité d'audit
Article 28
Fonctions de l'autorité d'audit
1. L'autorité d'audit du programme veille à ce que les systèmes de gestion et de contrôle, un échantillon approprié de projets et les comptes annuels du programme fassent l'objet d'audits.
2. L'autorité d'audit est assistée d'un groupe d'auditeurs comprenant un représentant de chaque pays participant au programme.
3. Lorsque les audits sont réalisés par un organisme autre que l'autorité d'audit, celle-ci s'assure que ledit organisme dispose de l'indépendance fonctionnelle nécessaire.
4. L'autorité d'audit veille à ce que le travail d'audit tienne compte des normes d'audit internationalement reconnues.
5. Dans un délai de neuf mois à compter de la signature de la première convention de financement conformément à l'article 8, paragraphe 2, l'autorité d'audit présente une stratégie d'audit à la Commission. Cette stratégie d'audit précise la méthodologie d'audit applicable aux comptes annuels et aux projets, la méthode d'échantillonnage pour les audits de projets et la planification des audits pour l'exercice comptable en cours et les deux suivants. La stratégie d'audit est actualisée tous les ans de 2017 à 2024 inclus. Lorsqu'un système commun de gestion et de contrôle s'applique à plusieurs programmes, il est possible d'élaborer une stratégie d'audit unique pour les programmes concernés. La stratégie d'audit actualisée est soumise à la Commission en même temps que le rapport annuel du programme.
6. L'autorité d'audit établit conformément à l'article 68:
a)
un avis d'audit sur les comptes annuels pour l'exercice comptable précédent;
b)
un rapport d'audit annuel.
Si un système commun de gestion et de contrôle s'applique à plusieurs programmes, les informations requises au point b) peuvent faire l'objet d'un seul rapport.
Article 29
Coopération avec l'autorité d'audit
La Commission coopère avec l'autorité d'audit pour coordonner ses plans et méthodologies d'audit et partage les résultats des audits réalisés sur les systèmes de gestion et de contrôle du programme concerné.
TITRE V
SYSTÈMES DE GESTION ET DE CONTRÔLE
Article 30
Principes généraux des systèmes de gestion et de contrôle
1. Les systèmes de gestion et de contrôle prévoient:
a)
les fonctions de chaque organisme intervenant dans la gestion et le contrôle, y compris la répartition des fonctions au sein de chacun d'entre d'eux et leur organisation interne dans le respect du principe de séparation des fonctions entre ces organismes et au sein de ceux-ci;
b)
des procédures pour garantir le bien-fondé et la régularité des dépenses déclarées;
c)
des systèmes informatisés de comptabilité, de stockage, de suivi et de communication d'informations;
d)
des systèmes de suivi et de communication d'informations si l'organisme responsable confie l'exécution de tâches à un autre organisme;
e)
des dispositions relatives à l'audit du fonctionnement des systèmes de gestion et de contrôle;
f)
des systèmes et des procédures garantissant une piste d'audit adéquate;
g)
des procédures de prévention, de détection et de correction des irrégularités, notamment de la fraude, ainsi que des procédures de recouvrement des montants indûment versés et des intérêts éventuels y afférents;
h)
des procédures de passation de marchés pour l'assistance technique et des procédures de sélection des projets;
i)
le rôle des autorités nationales et les responsabilités des pays participants, conformément à l'article 31.
2. L'autorité de gestion veille à ce que les systèmes de gestion et de contrôle du programme soient établis conformément aux dispositions du présent règlement et à ce que ces systèmes fonctionnent efficacement.
Article 31
Autorités nationales et responsabilités des pays participants
1. L'autorité nationale désignée conformément à l'article 20, paragraphe 6, point a), est notamment chargée des missions suivantes:
a)
elle est responsable de la mise en place et du bon fonctionnement des systèmes de gestion et de contrôle au niveau national;
b)
elle assure la coordination générale des institutions qui participent, au niveau national, à la mise en œuvre du programme, y compris, entre autres, des institutions qui exercent les fonctions de points de contact en matière de contrôles et de membre du groupe d'auditeurs;
c)
elle représente son pays au sein du comité mixte de suivi.
Pour les pays partenaires de la coopération transfrontalière, l'autorité nationale est responsable en dernier ressort de la mise en œuvre des dispositions de la convention de financement visée aux articles 8 et 9.
2. Les pays participants aident l'autorité de gestion à respecter l'obligation visée à l'article 30, paragraphe 2.
3. Les pays participants préviennent, détectent et corrigent les irrégularités, notamment la fraude, et procèdent, conformément à l'article 74, au recouvrement des montants indûment versés, éventuellement majorés d'intérêts de retard, sur leur territoire. Ils notifient sans délai ces irrégularités à l'autorité de gestion et à la Commission et les tiennent informées de l'évolution des procédures administratives et judiciaires y afférentes.
4. Les responsabilités des pays participants en ce qui concerne les montants indûment versés à un bénéficiaire sont énoncées à l'article 74.
5. L'application d'une correction financière par la Commission n'affecte pas l'obligation de l'autorité de gestion de procéder aux recouvrements prévus aux articles 74 et 75 ni celle des États membres de récupérer les aides d'État au sens de l'article 107, paragraphe 1, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et au titre de l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil (9).
Article 32
Structures d'audit et de contrôle
1. Les dépenses déclarées par le bénéficiaire à l'appui d'une demande de paiement sont examinées par un auditeur ou par un agent public qualifié n'ayant aucun lien avec le bénéficiaire. L'auditeur ou l'agent public qualifié examine si les coûts déclarés par le bénéficiaire et les recettes du projet sont réels, comptabilisés avec exactitude et éligibles conformément aux dispositions du contrat.
Cet examen est réalisé sur la base d'une procédure convenue qui sera menée conformément:
a)
à la norme internationale sur les services connexes 4400 - Missions d'examen d'informations financières sur la base de procédures convenues, éditée par la Fédération internationale des experts-comptables (IFAC);
b)
au code de déontologie des professionnels comptables de l'IFAC, élaboré et publié par l'International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA) de l'IFAC.
Pour les agents publics, ces procédures et normes sont établies au niveau national en tenant compte des normes internationales.
L'auditeur doit répondre à au moins une des conditions suivantes:
a)
être membre d'une organisation nationale d'experts-comptables, elle-même membre de l'IFAC;
b)
être membre d'une organisation nationale d'experts-comptables. Si cette organisation n'est pas membre de l'IFAC, l'auditeur s'engage à travailler dans le respect des normes et de la déontologie de celle-ci;
c)
être inscrit comme contrôleur légal des comptes au registre public d'un organe de supervision public dans un État membre, conformément aux principes de supervision publique exposés dans la directive 2006/43/CE du Parlement européen et du Conseil (10);
d)
être inscrit comme contrôleur légal des comptes au registre public d'un organisme de supervision public dans un pays partenaire de la coopération transfrontalière, pour autant que ce registre applique les principes de supervision publique exposés dans la législation du pays concerné.
L'agent public dispose des compétences techniques nécessaires à l'accomplissement de son travail d'examen.
2. L'autorité de gestion procède en outre à ses propres vérifications conformément à l'article 26, paragraphe 5, point a), et à l'article 26, paragraphe 6. Lorsqu'elle procède à des vérifications dans l'ensemble de la zone couverte par le programme, l'autorité de gestion peut être assistée par les points de contact en matière de contrôles.
Les pays participants mettent tout en œuvre pour aider l'autorité de gestion à mener à bien ses tâches de contrôle.
3. L'autorité d'audit veille à ce que les systèmes de gestion et de contrôle, un échantillon approprié de projets et les comptes annuels du programme fassent l'objet d'audits ainsi que le prévoit l'article 28. Le groupe d'auditeurs visé à l'article 28, paragraphe 2, est établi dans un délai de trois mois à compter de la désignation de l'autorité de gestion. Il établit son règlement intérieur et est présidé par l'autorité d'audit désignée pour le programme.
Chaque pays participant peut autoriser l'autorité d'audit à accomplir directement sa mission sur son territoire.
4. L'indépendance du ou des organismes mentionnés aux paragraphes 1, 2 et 3 est garantie.
Article 33
Contrôles par l'Union
1. La Commission européenne, l'Office européen de lutte antifraude, la Cour des comptes européenne et tout auditeur externe mandaté par ces institutions et organes peuvent contrôler, sur pièce et sur place, l'utilisation des fonds de l'Union par l'autorité de gestion, les bénéficiaires, les contractants, les sous-traitants et autres tiers qui ont bénéficié d'une aide financière. Chaque contrat stipule expressément que ces institutions et organes peuvent exercer leur pouvoir de contrôle à l'égard des locaux, ainsi que des documents et des informations, quel que soit le support sur lequel ils sont conservés.
2. La Commission s'assure, sur la base des informations disponibles, notamment de la décision de désignation, de la déclaration annuelle de gestion, des rapports de contrôle annuels, de l'avis d'audit annuel, du rapport annuel et des audits réalisés par des organismes nationaux et de l'Union, que les systèmes de gestion et de contrôle sont conformes au présent règlement et fonctionnent de manière efficace.
3. La Commission peut demander à l'autorité de gestion de prendre les mesures nécessaires pour garantir l'efficacité des systèmes de gestion et de contrôle et la régularité des dépenses.
TITRE VI
ASSISTANCE TECHNIQUE
Article 34
Budget d'assistance technique
1. Un maximum de 10 % de la contribution totale de l'Union peut être alloué à l'assistance technique. Dans certains cas dûment justifiés et en accord avec la Commission, un montant plus élevé peut y être affecté.
2. L'assistance technique devrait correspondre aux besoins réels du programme, compte tenu, notamment, de facteurs tels que le budget total du programme, la taille de la zone géographique qu'il couvre et le nombre de pays qui y participent.
Article 35
Objet
1. Les opérations d'assistance technique couvrent les activités de préparation, de gestion, de suivi, d'évaluation, d'information, de communication, de réseautage, de règlement de différends, de contrôle et d'audit liées à la mise en œuvre du programme, ainsi que les activités de renforcement de la capacité administrative à mettre en œuvre le programme.
2. L'assistance technique aux activités visées au paragraphe 1 devrait être utilisée pour les besoins tant des structures que des bénéficiaires du programme.
3. Les dépenses liées à des activités de promotion et de renforcement des capacités exposées en dehors de la zone couverte par le programme peuvent être prises en compte dans les limites indiquées à l'article 39, paragraphe 2, pour autant que les conditions qui y sont énoncées soient remplies.
Article 36
Éligibilité
1. Les conditions d'éligibilité énoncées à l'article 48 s'appliquent mutatis mutandis aux coûts d'assistance technique. Les coûts afférents aux fonctionnaires des pays participants affectés au programme peuvent être considérés comme éligibles au titre de l'assistance technique. Les systèmes de rémunération parallèles et les compléments de salaires octroyés par les donateurs («topping up») sont évités. Les coûts visés à l'article 49 ne sont pas considérés comme éligibles au titre de l'assistance technique.
2. Les coûts des actions préparatoires visées à l'article 16 sont éligibles dès la présentation du programme à la Commission conformément à l'article 4, mais pas avant le 1er janvier 2014, à condition que le programme soit approuvé par la Commission conformément à l'article 5.
Article 37
Règles de passation des marchés
1. Si la mise en œuvre du plan annuel d'utilisation du budget d'assistance technique nécessite la passation de marchés, ceux-ci doivent être attribués selon les règles suivantes:
a)
si le pouvoir adjudicateur est une entité établie dans un État membre, il applique, soit les dispositions législatives, réglementaires et administratives adoptées en liaison avec la législation de l'Union applicable aux marchés publics, soit les règles de passation de marchés prévues dans la deuxième partie, titre IV, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et dans la deuxième partie, titre II, du règlement délégué (UE) no 1268/2012;
b)
dans tous les autres cas, les règles de passation de marchés applicables sont décrites dans la convention de financement visée aux articles 8 et 9 ou dans les conventions visées aux articles 81 et 82.
2. Dans tous les cas, les règles de nationalité et d'origine définies aux articles 8 et 9 du règlement (UE) no 236/2014 s'appliquent.
3. La passation de marchés par des antennes est limitée aux frais de fonctionnement ordinaires, ainsi qu'aux coûts des activités de communication et de visibilité.
TITRE VII
PROJETS
CHAPITRE 1
Dispositions générales
Article 38
Nature de l'aide
1. Un projet consiste en une série d'activités définies et gérées en fonction des objectifs, réalisations, résultats et incidences à atteindre avec un budget et dans un délai donnés. Les objectifs, réalisations, résultats et incidences contribuent aux priorités recensées dans le programme.
2. Les contributions financières d'un programme à des projets prennent la forme de subventions et, à titre exceptionnel, de transferts à des instruments financiers. Les projets financés à l'aide de subventions font l'objet des chapitres 2 à 4.
3. Les subventions sont accordées à des projets sélectionnés par voie d'appels de propositions conformément aux règles énoncées dans le programme, sauf dans les cas exceptionnels, dûment motivés, visés à l'article 41.
4. La part de la contribution de l'Union affectée à des grands projets d'infrastructure et les contributions aux instruments financiers visées à l'article 42 ne peuvent dépasser 30 %.
Article 39
Conditions de financement
1. Les projets peuvent recevoir une contribution financière d'un programme pour autant qu'ils remplissent toutes les conditions ci-après:
a)
ils ont une incidence positive manifeste sur la coopération transfrontalière, décrite dans le document de programmation, et apportent une valeur ajoutée aux stratégies et aux programmes de l'Union;
b)
ils sont mis en œuvre dans la zone couverte par le programme;
c)
ils relèvent de l'une des catégories suivantes:
i)
projets intégrés où les bénéficiaires conduisent sur leur territoire respectif une partie des actions constitutives du projet;
ii)
projets symétriques où des activités similaires sont conduites en parallèle dans les pays participants;
iii)
projets ne concernant qu'un pays, lorsque les projets se déroulent principalement ou uniquement dans un des pays participants, mais au bénéfice de tout ou partie de ceux-ci et que des incidences et des avantages transfrontaliers sont établis.
2. Les projets répondant aux critères du paragraphe 1 peuvent être en partie mis en œuvre en dehors de la zone couverte par le programme, pour autant que toutes les conditions ci-après soient remplies:
a)
les projets sont nécessaires à la réalisation des objectifs du programme et bénéficient à la zone couverte par ce dernier;
b)
le montant total alloué au titre du programme aux activités réalisées en dehors de la zone couverte par ce dernier ne dépasse pas 20 % de la contribution de l'Union au niveau du programme;
c)
les obligations des autorités de gestion et d'audit en matière de gestion, de contrôle et d'audit du projet sont remplies, soit par les autorités du programme, soit par des autorités des pays où l'action est mise en œuvre, avec lesquelles des accords sont conclus à cette fin.
3. Toute contribution de l'Union à un projet comportant un volet «infrastructures» est remboursée si, dans un délai de cinq ans à compter de la clôture du projet ou dans le délai fixé par les règles en matière d'aides d'État, selon le cas, ce projet fait l'objet d'une modification substantielle ayant une incidence sur sa nature, ses objectifs ou ses conditions de mise en œuvre, portant atteinte à ses objectifs initiaux. Les montants indûment versés en faveur du projet sont recouvrés par l'autorité de gestion au prorata de la période pendant laquelle les exigences n'ont pas été respectées.
4. L'autorité de gestion s'efforce de prévenir les chevauchements entre les activités relevant des projets financés par l'Union. Elle peut, à cet effet, procéder à toutes les consultations qu'elle juge appropriées et les entités consultées, y compris la Commission, lui apportent le soutien nécessaire.
5. L'autorité de gestion fournit au bénéficiaire chef de file de chaque projet retenu un document indiquant les conditions que ledit projet doit remplir pour bénéficier d'un soutien, y compris les exigences spécifiques relatives aux produits ou services à fournir, au plan financier et au délai d'exécution.
Article 40
Appels de propositions
Pour chaque appel de propositions, l'autorité de gestion fournit aux candidats un document précisant les conditions de participation, ainsi que les conditions de sélection et de mise en œuvre du projet. Ce document doit également préciser les exigences spécifiques concernant les produits ou services à fournir, le plan financier et le délai d'exécution.
Article 41
Attribution directe
1. Les projets ne peuvent être attribués sans appel de propositions que dans les cas suivants, dûment motivés dans la décision d'attribution:
a)
l'organisme auquel un projet est attribué jouit d'un monopole de droit ou de fait;
b)
le projet concerne des actions ayant des caractéristiques spécifiques qui requièrent un type particulier d'organisme en raison de sa compétence technique, de son degré élevé de spécialisation ou de son pouvoir administratif.
2. Le programme comporte une liste définitive des grands projets d'infrastructure proposés pour une sélection sans appel de propositions. Après l'adoption du programme et au plus tard le 31 décembre 2017, l'autorité de gestion fournit à la Commission les propositions de projet complètes contenant notamment les informations visées à l'article 43 et la motivation de l'attribution directe.
3. Le programme comporte une liste indicative de projets autres que des grands projets d'infrastructure proposés pour une sélection sans appel de propositions. Le comité mixte de suivi peut, à tout moment après l'adoption du programme, décider de sélectionner des projets supplémentaires sans appel de propositions. Dans les deux cas, l'accord préalable de la Commission est requis. À cet effet, l'autorité de gestion fournit à la Commission les informations visées à l'article 43 et la motivation de l'attribution directe.
4. Les projets proposés pour une sélection sans appel de propositions sont approuvés par la Commission selon une procédure en deux étapes, consistant en la présentation d'un résumé du projet suivie de celle d'une proposition de projet complète. À chaque étape, la Commission notifie sa décision à l'autorité de gestion dans les deux mois suivant la date de présentation du document. Ce délai peut être prorogé, si nécessaire. Lorsqu'elle rejette une proposition de projet, la Commission informe l'autorité de gestion des motifs de sa décision.
Article 42
Contributions aux instruments financiers
1. Le programme peut contribuer à un instrument financier, pour autant que ce dernier soit en accord avec les priorités du programme.
2. Le programme comporte une liste définitive de contributions aux instruments financiers. Après l'adoption du programme et au plus tard le 31 décembre 2017, l'autorité de gestion fournit à la Commission les informations visées à l'article 43.
3. La Commission examine la proposition de contribution afin de déterminer sa valeur ajoutée et son adéquation au programme.
4. La procédure d'approbation suit les règles applicables aux instruments financiers. Lorsqu'elle rejette une proposition de contribution, elle informe l'autorité de gestion des motifs de sa décision.
5. Les contributions aux instruments financiers sont soumises aux règles qui s'appliquent à ceux-ci.
Article 43
Contenu des projets
1. Les dossiers de candidature des projets contiennent au moins:
a)
une analyse des problèmes et des besoins qui justifient le projet, en tenant compte de la stratégie du programme et de la manière dont le projet devrait contribuer à la réalisation de la priorité correspondante;
b)
une évaluation de son incidence transfrontalière;
c)
le cadre logique;
d)
une évaluation de la viabilité des résultats attendus du projet après l'achèvement de celui-ci;
e)
des indicateurs objectivement vérifiables;
f)
des informations sur la couverture géographique et les groupes cibles du projet;
g)
la période présumée de mise en œuvre du projet et le plan de travail détaillé;
h)
une analyse des effets du projet sur les questions transversales visées à l'article 4, paragraphe 3, point d), s'il y a lieu;
i)
les conditions de mise en œuvre du projet, notamment:
i)
l'identification des bénéficiaires et la désignation du bénéficiaire chef de file, qui doit présenter des garanties quant à ses compétences dans le domaine concerné et quant à ses capacités en matière de gestion administrative et financière;
ii)
la description de la structure de gestion et de mise en œuvre du projet;
iii)
les modalités dont les bénéficiaires sont convenus, conformément à l'article 46;
iv)
les modalités de suivi et d'évaluation;
v)
les plans d'information et de communication, notamment les mesures prises pour faire savoir que le projet bénéficie du soutien de l'Union;
j)
un plan financier et un budget détaillés.
2. Les candidatures portant sur des projets qui comportent un volet «infrastructures» d'un montant d'au moins 1 million d'EUR contiennent en outre:
a)
une description détaillée de l'investissement dans les infrastructures et de sa localisation;
b)
une description détaillée du volet «renforcement des capacités» du projet, sauf dans des cas dûment justifiés;
c)
une étude de faisabilité complète ou son équivalent, y compris l'analyse des différentes interventions possibles, les résultats et une évaluation indépendante de la qualité;
d)
une évaluation des incidences sur l'environnement, conformément à la directive 2011/92/UE du Parlement européen et du Conseil (11) et, pour les pays participants qui y sont parties, à la convention de la CEE-ONU sur l'évaluation de l'impact sur l'environnement dans un contexte transfrontière signée à Espoo le 25 février 1991;
e)
une preuve que les bénéficiaires sont propriétaires du terrain ou y ont accès;
f)
un permis de construire.
3. À titre exceptionnel et dans des cas dûment justifiés, l'autorité de gestion peut accepter que les documents visés au point f) lui soient remis ultérieurement.
Article 44
Publication de la liste de projets
1. Dans un souci de transparence des projets soutenus par le programme, l'autorité de gestion établit une liste des projets attribués sous la forme de feuilles de calcul, grâce auxquelles les données peuvent faire l'objet d'opérations de tri, de recherche, d'extraction et de comparaison et être facilement publiées sur l'internet. La liste des projets est accessible sur le site internet du programme et est actualisée au moins tous les six mois. Afin d'encourager la réutilisation de la liste des projets par le secteur privé, la société civile ou l'administration nationale, le site internet peut faire clairement référence aux règles de licences applicables aux données publiées.
2. La liste contient au moins les informations suivantes:
-
le nom du bénéficiaire (pour les entités légales uniquement; les personnes physiques ne peuvent être nommément citées);
-
l'intitulé du projet;
-
le résumé du projet;
-
la période de mise en œuvre du projet;
-
le total des dépenses éligibles;
-
le taux de cofinancement par l'Union;
-
le code postal du projet ou tout autre indicateur d'emplacement approprié;
-
la couverture géographique;
-
la date de la dernière mise à jour de la liste des projets.
3. La liste des projets est communiquée à la Commission au plus tard le 30 juin de l'année qui suit l'exercice au cours duquel les projets ont été sélectionnés. Ces informations sont publiées sur un site internet des institutions de l'Union.
CHAPITRE 2
Bénéficiaires
Article 45
Participation aux projets
1. Les projets associent des bénéficiaires d'au moins un des États membres participants et d'un des pays partenaires participants énumérés à l'annexe I du règlement (UE) no 232/2014 ou de la Fédération de Russie.
2. Les bénéficiaires sont les personnes physiques ou morales auxquelles une subvention a été octroyée pour un projet. Les bénéficiaires peuvent être des personnes physiques, dans la mesure où la nature ou les caractéristiques de l'action ou l'objectif poursuivi par le demandeur l'exigent. La participation des personnes physiques est décidée au niveau du programme.
3. Les bénéficiaires visés au point 1 doivent remplir l'ensemble des conditions ci-après:
a)
être des ressortissants de l'un des pays participants, des personnes morales effectivement établies dans la zone couverte par le programme ou des organisations internationales opérant habituellement dans la zone couverte par le programme. Les bénéficiaires peuvent être des groupements européens de coopération territoriale, quel que soit leur lieu d'établissement, pour autant que leur couverture géographique englobe la zone couverte par le programme;
b)
satisfaire aux critères d'éligibilité définis pour chaque procédure de sélection;
c)
ne pas se trouver dans l'une des situations d'exclusion visées à l'article 106, paragraphe 1, et à l'article 107 du règlement (UE, Euratom) no 966/2012.
4. Des bénéficiaires ne satisfaisant pas aux critères visés au paragraphe 3, point a), peuvent participer en plus des bénéficiaires visés au paragraphe 1, pour autant que toutes les conditions ci-après soient remplies:
a)
ils peuvent participer en vertu des articles 8 et 9 du règlement (UE) no 236/2014;
b)
leur participation est requise par la nature et les objectifs du projet et est nécessaire à la mise en œuvre effective de celui-ci;
c)
le montant total alloué au titre du programme à des bénéficiaires qui ne satisfont pas aux critères visés au paragraphe 3, point a), se situe dans la limite indiquée à l'article 39, paragraphe 2, point b).
Article 46
Obligations des bénéficiaires
1. Un bénéficiaire chef de file est désigné dans le cadre de chaque projet pour représenter le partenariat.
2. Tous les bénéficiaires coopèrent activement à l'élaboration et à la mise en œuvre des projets. En outre, ils coopèrent, soit à la dotation en effectifs, soit au financement des projets, voire aux deux. Chaque bénéficiaire est responsable, juridiquement et financièrement, des activités qu'il réalise et de la part des fonds de l'Union qu'il reçoit. Les obligations spécifiques ainsi que les responsabilités financières des bénéficiaires sont énoncées dans la convention visée au paragraphe 3, point c),
3. Le bénéficiaire chef de file:
a)
reçoit, de l'autorité de gestion, la contribution financière à la mise en œuvre des activités du projet;
b)
veille à ce que les bénéficiaires reçoivent, aussi rapidement que possible et dans son intégralité, le montant total de la subvention, conformément aux modalités visées au point c). Il n'est procédé à aucune déduction ou retenue, ni à aucun prélèvement spécifique d'un effet équivalent qui réduirait ces montants pour les bénéficiaires;
c)
fixe les modalités du partenariat avec les bénéficiaires dans une convention qui comporte des dispositions garantissant notamment la bonne gestion financière des fonds alloués au projet, y compris les modalités de recouvrement des fonds indûment versés;
d)
est responsable de la mise œuvre de l'ensemble du projet;
e)
s'assure que les dépenses présentées par l'ensemble des bénéficiaires ont été exposées pour la mise en œuvre du projet et correspondent aux activités prévues dans le contrat et décidées d'un commun accord par tous les bénéficiaires;
f)
vérifie que les dépenses présentées par les bénéficiaires ont été examinées conformément à l'article 32, paragraphe 1.
CHAPITRE 3
Éligibilité des dépenses
Article 47
Formes de subventions
1. Les subventions peuvent prendre les formes suivantes:
a)
remboursement d'un pourcentage déterminé des coûts éligibles réellement exposés, tel que prévu à l'article 48;
b)
financement à taux forfaitaire reposant sur l'application d'un pourcentage donné à une ou plusieurs catégories de coûts définies;
c)
montants forfaitaires;
d)
remboursement sur la base des coûts unitaires;
e)
une combinaison des formes mentionnées aux points a) à d), dans les seuls cas où chacune d'entre elles couvre des catégories différentes de coûts.
2. Les subventions octroyées sous la forme visée au paragraphe 1, point a), sont calculées sur la base des coûts éligibles réellement exposés par le bénéficiaire et font l'objet d'une prévision budgétaire préliminaire présentée avec la proposition et figurant dans le contrat. Les financements à taux forfaitaire visés au paragraphe 1, point b), couvrent des catégories spécifiques de coûts éligibles qui sont clairement déterminées à l'avance par l'application d'un pourcentage. Les montants forfaitaires visés au paragraphe 1, point c), couvrent globalement tout ou partie des catégories spécifiques de coûts éligibles qui sont clairement déterminées à l'avance. Les coûts unitaires visés au paragraphe 1, point d), couvrent tout ou partie des catégories spécifiques de coûts éligibles qui sont clairement déterminées à l'avance par référence à un montant par unité.
3. Les subventions n'ont pas pour objet ou pour effet de donner lieu à profit dans le cadre du projet. Les exceptions prévues à l'article 125, paragraphe 4, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 s'appliquent.
Article 48
Éligibilité des coûts
1. Les subventions ne dépassent pas un plafond global exprimé en pourcentage et en valeur absolue, qui est fixé sur la base des coûts éligibles estimés. Elles ne sont pas supérieures à ces coûts.
2. Les coûts éligibles sont les coûts réellement exposés par le bénéficiaire qui remplissent l'ensemble des critères ci-après:
a)
ils sont exposés au cours de la période de mise en œuvre du projet. En particulier:
i)
les coûts liés à des services et travaux doivent porter sur des activités réalisées durant la période de mise en œuvre. Les coûts afférents aux fournitures doivent concerner la livraison et l'installation de matériels durant la période de mise en œuvre. La signature d'un contrat, la passation d'une commande ou l'engagement d'une dépense pendant la période de mise en œuvre pour la prestation future de services, l'exécution future de travaux ou la livraison future de fournitures ne répondent pas à cette exigence. Les transferts de trésorerie entre le bénéficiaire chef de file et les autres bénéficiaires ne peuvent pas être considérés comme des coûts exposés;
ii)
les coûts exposés doivent être payés avant la présentation des rapports finaux. Ils peuvent être payés ultérieurement, pour autant qu'ils soient mentionnés dans le rapport final, avec la date estimée de paiement;
iii)
une exception est prévue pour les coûts liés aux rapports finaux, comprenant notamment la vérification des dépenses, l'audit et l'évaluation finale du projet, susceptibles d'être exposés après la période de mise en œuvre du projet;
iv)
les procédures de passation de marchés visées aux articles 52 et suivants peuvent avoir été engagées et des contrats peuvent être signés par le ou les bénéficiaires avant le début de la période de mise en œuvre du projet, pour autant que les dispositions des articles 52 et suivants aient été respectées;
b)
ils sont mentionnés dans le budget prévisionnel global du projet;
c)
ils sont nécessaires à l'exécution du projet;
d)
ils sont identifiables et vérifiables, et notamment sont inscrits dans la comptabilité du bénéficiaire et déterminés conformément aux normes comptables et aux pratiques habituelles en matière de comptabilité analytique applicables au bénéficiaire;
e)
ils satisfont aux exigences de la législation fiscale et sociale applicable;
f)
ils sont raisonnables, justifiés et respectent le principe de bonne gestion financière, notamment en ce qui concerne l'économie et l'efficience;
g)
ils sont attestés par des factures ou d'autres documents de valeur probante équivalente.
3. Une subvention peut être octroyée rétroactivement dans les cas suivants:
a)
lorsque le demandeur peut démontrer qu'il était nécessaire de lancer le projet avant la signature du contrat. Les coûts éligibles à un financement ne peuvent toutefois pas être antérieurs à la date de dépôt de la demande de subvention; ou
b)
pour les coûts liés aux études et à la documentation dans le cadre de projets comportant un volet «infrastructures».
La subvention rétroactive de projets déjà achevés est exclue.
4. Afin de permettre l'établissement de partenariats solides, les coûts exposés avant la date de dépôt de la demande de subvention dans le cadre de projets auxquels une subvention a été octroyée sont éligibles, pour autant que les conditions suivantes soient également remplies:
a)
ils sont exposés après la publication de l'appel de propositions;
b)
ils se limitent aux frais de déplacement et de séjour du personnel employé par les bénéficiaires, pour autant que les conditions énoncées au paragraphe 5, point b), soient respectées;
c)
ils n'excèdent pas le montant maximal fixé au niveau du programme.
5. Sous réserve des paragraphes 1 et 2, sont éligibles les coûts directs suivants du bénéficiaire:
a)
les coûts du personnel affecté au projet sous réserve du respect de l'ensemble des conditions ci-après:
-
ils se rapportent aux coûts d'activités que le bénéficiaire ne réaliserait pas si le projet n'était pas entrepris;
-
ils ne peuvent excéder ceux qui sont normalement supportés par le bénéficiaire à moins qu'il ne soit démontré que les excédents sont indispensables à l'exécution du projet;
-
ils correspondent aux salaires bruts réels incluant les charges sociales et les autres coûts entrant dans la rémunération;
b)
les frais de déplacement et de séjour du personnel et d'autres personnes participant au projet, pour autant qu'ils n'excèdent ni les coûts normalement supportés par le bénéficiaire conformément aux règles et réglementations qui lui sont applicables, ni les taux publiés par la Commission au moment de la mission, si le remboursement s'effectue sur la base de montants forfaitaires, de coûts unitaires ou de taux forfaitaires;
c)
les coûts d'achat ou de location d'équipements (neufs ou d'occasion) et de fournitures pour les besoins spécifiques du projet, pour autant que ces coûts correspondent à ceux du marché;
d)
le coût des consommables spécifiquement achetés pour le projet;
e)
les coûts résultant de marchés passés par les bénéficiaires pour les besoins de la réalisation du projet;
f)
les coûts découlant directement d'exigences posées par le présent règlement et par le projet (actions d'information et de visibilité, évaluations, audits externes, traductions, etc.), y compris les frais de services financiers (notamment les coûts des transferts bancaires et des garanties financières).
6. Conformément à l'article 4, des règles d'éligibilité supplémentaires peuvent être établies pour l'ensemble d'un programme donné.
Article 49
Coûts non éligibles
1. Les coûts ci-après liés à la mise en œuvre du projet sont considérés comme non éligibles:
a)
les dettes et la charge de la dette (intérêts);
b)
les provisions pour pertes ou dettes futures éventuelles;
c)
les coûts déclarés par le bénéficiaire et déjà financés par le budget de l'Union;
d)
les achats de terrains ou d'immeubles pour un montant supérieur à 10 % des dépenses éligibles du projet concerné;
e)
les pertes de change;
f)
les droits, impôts et taxes, y compris la TVA, à moins qu'ils ne soient pas récupérables en vertu de la législation fiscale nationale, sauf indication contraire dans les dispositions négociées avec les pays partenaires de la coopération transfrontalière;
g)
les crédits à des tiers;
h)
les amendes, pénalités financières et frais de contentieux;
i)
les contributions en nature telles que définies à l'article 14, paragraphe 1.
2. Conformément à l'article 4, d'autres catégories de coûts peuvent être déclarées inéligibles dans le cadre d'un programme donné.
Article 50
Montants forfaitaires, coûts unitaires et financements à taux forfaitaire
1. Le montant total du financement sur la base de montants forfaitaires, de coûts unitaires et d'un financement à taux forfaitaire ne peut pas dépasser 60 000 EUR par bénéficiaire et par projet, sauf disposition contraire du programme conformément à l'article 4 auquel cas il ne peut dépasser 100 000 EUR.
2. L'utilisation de montants forfaitaires, de coûts unitaires ou de financements à taux forfaitaire est, au minimum, étayée par les éléments suivants:
a)
une justification concernant l'adéquation de ces formes de financement au regard de la nature des projets ainsi que des risques d'irrégularités et de fraude et des coûts des contrôles;
b)
une identification des coûts ou catégories de coûts couverts par les montants forfaitaires, les coûts unitaires ou les financements à taux forfaitaire, qui excluent les coûts inéligibles visés à l'article 49;
c)
une description des méthodes permettant de définir les montants forfaitaires, les coûts unitaires ou les financements à taux forfaitaire, ainsi que les conditions permettant de garantir, de manière raisonnable, le respect de la règle de non-profit et des principes de cofinancement et l'absence de double financement des coûts. Ces méthodes reposent sur:
i)
des données statistiques ou moyens objectifs similaires; ou
ii)
une approche bénéficiaire par bénéficiaire, en référence à des données historiques certifiées ou vérifiables du bénéficiaire ou à ses pratiques habituelles en matière de comptabilité analytique.
3. Une fois évalués et approuvés par l'autorité de gestion, les montants ne sont pas mis en cause par des contrôles ex post.
Article 51
Coûts indirects
1. Les coûts indirects peuvent être calculés sur la base d'un taux forfaitaire de 7 % maximum des coûts directs éligibles, à l'exclusion des coûts exposés au titre de la fourniture d'infrastructures, pour autant que le taux soit déterminé selon une méthode de calcul juste, équitable et vérifiable.
2. Les coûts indirects d'un projet sont les coûts éligibles qui, dans le respect des conditions d'éligibilité énoncées à l'article 48, ne peuvent être identifiés comme étant des coûts spécifiques directement liés à la mise en œuvre du projet et ne peuvent faire l'objet d'une imputation directe. Ces coûts ne peuvent pas inclure les coûts inéligibles visés à l'article 49 ou des coûts qui ont déjà été déclarés sous un autre poste de coûts ou sous une autre ligne budgétaire du projet.
CHAPITRE 4
Section 1
Passation de marchés
Article 52
Règles applicables
1. Lorsque la mise en œuvre d'un projet exige d'un bénéficiaire qu'il passe des marchés de fournitures, de travaux ou de services, les règles suivantes s'appliquent:
a)
lorsque le bénéficiaire est un pouvoir adjudicateur ou une entité adjudicatrice au sens de la législation de l'Union applicable aux procédures de passation de marchés, il peut appliquer les dispositions législatives, réglementaires et administratives nationales adoptées en liaison avec la législation de l'Union ou les règles énoncées au paragraphe 2;
b)
lorsque le bénéficiaire est une organisation internationale, il peut appliquer ses propres règles de passation de marchés si ces dernières offrent des garanties équivalentes aux normes internationalement reconnues;
c)
lorsque le bénéficiaire est une autorité publique d'un pays partenaire de la coopération transfrontalière dont la participation financière est transférée à l'autorité de gestion, il peut appliquer les dispositions législatives, réglementaires et administratives nationales, pour autant que la convention de financement l'y autorise et que les principes généraux énoncés au paragraphe 2, point a), soient respectés.
2. Dans tous les autres cas, les obligations suivantes sont respectées:
a)
le marché est attribué à l'offre économiquement la plus avantageuse ou, selon le cas, à l'offre présentant le prix le plus bas, tout en évitant les conflits d'intérêts;
b)
pour les marchés d'une valeur supérieure à 60 000 EUR, les règles suivantes s'appliquent également:
i)
un comité d'évaluation est mis en place afin d'évaluer les candidatures et/ou les offres sur la base des critères d'exclusion, de sélection et d'attribution préalablement publiés par le bénéficiaire dans les documents d'appel à la concurrence. Ce comité est composé d'un nombre impair de membres, dotés de toute l'expertise technique et administrative nécessaire pour se prononcer valablement sur les offres/candidatures;
ii)
une transparence suffisante, une concurrence équitable et une publicité ex ante adéquate doivent être garanties;
iii)
un traitement équitable, la proportionnalité et la non-discrimination sont garanties;
iv)
les documents d'appel à la concurrence doivent être établis conformément aux meilleures pratiques internationales;
v)
les dates limites de dépôt des candidatures/offres doivent être suffisamment éloignées pour que les intéressés disposent d'un délai raisonnable pour préparer leurs candidatures/offres;
vi)
sont exclus de la participation à une procédure de passation de marché les candidats ou les soumissionnaires qui se trouvent dans l'une des situations décrites à l'article 106, paragraphe 1, du règlement (UE, Euratom) no 966/2012. Les candidats ou les soumissionnaires doivent attester qu'ils ne se trouvent dans aucune de ces situations. Sont par ailleurs exclus de l'attribution d'un marché, les candidats ou les soumissionnaires qui, à l'occasion de la procédure de passation de ce marché, se trouvent dans l'une des situations indiquées à l'article 107 du règlement (UE, Euratom) no 966/2012;
vii)
les procédures de passation de marchés prévues aux articles 53 à 56 sont appliquées.
3. Dans tous les cas, les règles de nationalité et d'origine définies aux articles 8 et 9 du règlement (UE) no 236/2014 s'appliquent.
Article 53
Procédures de passation des marchés de services
1. Les marchés de services d'une valeur égale ou supérieure à 300 000 EUR font l'objet d'un appel d'offres international restreint après publication d'un avis de marché. L'avis de marché est publié dans tous les médias appropriés dans la zone couverte par le programme et au-delà. Il indique le nombre, situé dans une fourchette de quatre à huit, de candidats qui seront invités à remettre une offre et garantit une réelle concurrence.
2. Les marchés de services d'une valeur supérieure à 60 000 EUR, mais inférieure à 300 000 EUR font l'objet d'une procédure négociée concurrentielle sans publication. Le bénéficiaire consulte au moins trois prestataires de services de son choix et négocie les termes du marché avec un ou plusieurs d'entre eux.
Article 54
Procédures de passation des marchés de fournitures
1. Les marchés de fournitures d'une valeur égale ou supérieure à 300 000 EUR font l'objet d'un appel d'offres international ouvert après publication d'un avis de marché. Cet avis est publié dans tous les médias appropriés dans la zone couverte par le programme et au-delà.
2. Les marchés de fournitures d'une valeur égale ou supérieure à 100 000 EUR, mais inférieure à 300 000 EUR font l'objet d'un appel d'offres ouvert publié dans la zone couverte par le programme. Tout soumissionnaire éligible doit avoir les mêmes possibilités que les entreprises locales.
3. Les marchés de fournitures d'une valeur supérieure à 60 000 EUR, mais inférieure à 100 000 EUR font l'objet d'une procédure négociée concurrentielle sans publication. Le bénéficiaire consulte au moins trois fournisseurs de son choix et négocie les termes du marché avec un ou plusieurs d'entre eux.
Article 55
Procédures de passation des marchés de travaux
1. Les marchés de travaux d'une valeur égale ou supérieure à 5 000 000 EUR font l'objet d'un appel d'offres international ouvert ou, compte tenu des caractéristiques spécifiques de certains travaux, d'un appel d'offres restreint, après publication d'un avis de marché. Cet avis est publié dans tous les médias appropriés dans la zone couverte par le programme et au-delà.
2. Les marchés de travaux d'une valeur égale ou supérieure à 300 000 EUR, mais inférieure à 5 000 000 EUR font l'objet d'un appel d'offres ouvert publié dans la zone couverte par le programme. Tout soumissionnaire éligible doit avoir les mêmes possibilités que les entreprises locales.
3. Les marchés de travaux d'une valeur supérieure à 60 000 EUR, mais inférieure à 300 000 EUR font l'objet d'une procédure négociée concurrentielle sans publication. Le bénéficiaire consulte au moins trois contractants de son choix et négocie les termes du marché avec un ou plusieurs d'entre eux.
Article 56
Recours à la procédure négociée
Le bénéficiaire peut décider de recourir à une procédure négociée sur la base d'une seule offre dans les cas visés aux articles 266, 268 et 270 du règlement délégué (UE) no 1268/2012.
Section 2
Soutien financier à des tiers
Article 57
Soutien financier à des tiers
1. Si le projet le requiert, un soutien financier peut être accordé à des tiers pour autant que les conditions suivantes soient respectées:
a)
chaque tiers présente des garanties suffisantes en matière de récupération des montants;
b)
les principes de proportionnalité, de transparence, de bonne gestion financière, d'égalité de traitement et de non-discrimination sont respectés;
c)
les conflits d'intérêts sont évités;
d)
le soutien financier ne peut pas être cumulé ni octroyé rétrospectivement, doit, en règle générale, comporter un cofinancement et ne peut avoir pour objet ou pour effet de donner lieu à un profit pour les tiers;
e)
les conditions d'octroi d'un soutien financier sont strictement définies dans le contrat afin d'éviter que le bénéficiaire n'exerce un pouvoir d'appréciation. En particulier, le contrat précise les catégories de personnes qui peuvent bénéficier du soutien et les critères d'attribution (notamment les critères à appliquer pour déterminer le montant précis) et contient une liste exhaustive des différents types d'activités susceptibles de bénéficier d'un tel soutien financier;
f)
le montant maximal du soutien financier pouvant être versé à un tiers ne peut pas dépasser 60 000 EUR, sauf dans le cas où le soutien financier est le but premier du projet.
2. Les règles de nationalité et d'origine définies aux articles 8 et 9 du règlement (UE) no 236/2014 s'appliquent. Lorsqu'une subvention en cascade excède 60 000 EUR, les règles de participation énoncées à l'article 52, point b) vi), s'appliquent mutatis mutandis.
TITRE VIII
PAIEMENTS, PRÉSENTATION ET APPROBATION DE COMPTES, CORRECTIONS FINANCIÈRES ET RECOUVREMENTS
CHAPITRE 1
Paiements
Article 58
Engagements annuels
1. Dans le cadre de la gestion partagée, la Commission procède aux engagements initiaux après avoir adopté le programme conformément à l'article 5.
2. Dans le cadre de la gestion indirecte, la Commission procède aux engagements initiaux après l'adoption du programme, après l'entrée en vigueur de la convention délégant des tâches d'exécution budgétaire à une organisation internationale ou à un pays partenaire de la coopération transfrontalière visés aux articles 81 et 82.
3. Par la suite, la Commission procède chaque année à l'engagement correspondant au plus tard le 1er mai de l'exercice concerné. Le montant des engagements annuels est déterminé conformément au plan financier compte tenu de l'état d'avancement du programme et des crédits disponibles. La Commission informe l'autorité de gestion lorsque l'engagement annuel a été effectué.
Article 59
Règles communes en matière de paiements
1. Les paiements aux autorités de gestion peuvent prendre la forme d'un préfinancement ou d'un versement du solde final.
2. Un compte bancaire en euros, spécifique au programme, est ouvert. Lorsque les paiements effectués par la Commission transitent par un compte bancaire autre que celui du programme, les montants correspondants de même que les éventuels intérêts courus sont transférés sans délai et dans leur intégralité sur le compte bancaire du programme.
3. Il n'est procédé à aucune déduction ou retenue, ni à aucun prélèvement spécifique ou autre à effet équivalent sur ces montants ou sur les éventuels intérêts courus.
Article 60
Règles communes de calcul des préfinancements
1. Chaque exercice, dès que l'engagement annuel lui a été notifié, l'autorité de gestion peut demander à titre de préfinancement le versement de 80 % maximum de la contribution de l'Union pour l'exercice en question. À partir du deuxième exercice, les demandes de préfinancement sont accompagnées du budget prévisionnel détaillant les engagements et les paiements effectués par l'autorité de gestion pour les deux exercices comptables suivant le dernier avis d'audit visé à l'article 68. Après avoir examiné ce budget prévisionnel, évalué les besoins de financement réels du programme et vérifié la disponibilité des crédits, la Commission procède au paiement de tout ou partie du préfinancement demandé au plus tard 60 jours après avoir enregistré la demande de paiement.
2. En cours d'exercice, l'autorité de gestion peut demander le versement de tout ou partie des fonds déjà engagés, à titre de préfinancement additionnel. L'autorité de gestion appuie sa demande d'un rapport financier intermédiaire justifiant que les dépenses réellement exposées ou à effectuer de façon prévisible avant la fin de l'exercice excèdent le montant de préfinancement déjà versé. Ces versements ultérieurs constituent des préfinancements additionnels, sauf s'ils sont appuyés par un avis d'audit au sens de l'article 68.
3. Chaque exercice d'exécution du programme, la Commission apure les préfinancements antérieurs sur la base des dépenses éligibles effectivement exposées, appuyées par l'avis d'audit visé à l'article 68, une fois les comptes approuvés conformément à l'article 69, paragraphe 2. La Commission peut procéder aux ajustements financiers nécessaires sur la base des résultats de cet apurement.
Article 61
Interruption du délai de paiement
1. L'ordonnateur délégué au sens du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 peut interrompre le délai de paiement d'une demande de paiement pendant une période de maximum six mois dans chacune des circonstances suivantes:
a)
s'il ressort des informations fournies par un organisme d'audit national ou de l'Union qu'il existe des éléments probant permettant de soupçonner un dysfonctionnement important du système de gestion et de contrôle;
b)
si l'ordonnateur délégué doit procéder à des vérifications supplémentaires après avoir reçu des informations lui signalant que des dépenses sont entachées d'une irrégularité ayant de graves conséquences financières;
c)
si l'un des documents requis en vertu de l'article 77 n'a pas été remis;
d)
si l'un des documents requis en vertu des articles 60 et 64 n'a pas été remis.
L'autorité de gestion peut accepter de prolonger la période d'interruption de trois mois supplémentaires.
2. L'ordonnateur délégué limite l'interruption de délai à la partie des dépenses faisant l'objet de la demande de paiement qui est concernée par les circonstances visées au paragraphe 1, premier alinéa, sauf s'il n'est pas possible de déterminer la partie des dépenses concernée. Il informe immédiatement l'autorité de gestion et l'État membre dans lequel elle est située des raisons de l'interruption et leur demande de remédier à la situation. Il met fin à l'interruption dès que les mesures nécessaires ont été prises. Cette interruption peut être prolongée au-delà de six mois si les mesures nécessaires n'ont pas été prises.
Article 62
Suspension des paiements
1. La Commission peut suspendre tout ou partie des paiements dans chacune des circonstances suivantes:
a)
un dysfonctionnement important des systèmes de gestion et de contrôle du programme a mis en péril la contribution de l'Union et n'a pas fait l'objet de mesures correctrices;
b)
un pays participant manque gravement aux obligations qui lui incombent en vertu de l'article 31;
c)
des dépenses sont entachées d'une irrégularité qui n'a pas été corrigée et a de graves conséquences financières;
d)
la qualité et la fiabilité du système de suivi et d'évaluation présentent de graves insuffisances;
e)
les activités de suivi, d'évaluation ou d'audit ont permis de constater que le programme ne produit pas les résultats attendus dans les délais indiqués conformément à l'article 4 ou que les résultats obtenus ne correspondent pas aux résultats décrits dans les rapports visés à l'article 77.
2. La Commission peut décider de suspendre tout ou partie des paiements de préfinancement après avoir donné à l'autorité de gestion la possibilité de présenter ses observations.
3. La Commission met fin à la suspension de tout ou partie des paiements lorsque l'autorité de gestion a pris les mesures nécessaires pour permettre la levée de cette suspension.
Article 63
Paiements aux bénéficiaires chefs de file
1. Les paiements aux bénéficiaires chefs de file peuvent prendre l'une des formes suivantes:
a)
préfinancement;
b)
paiement intermédiaire;
c)
paiement du solde final.
2. L'autorité de gestion veille à ce que les paiements aux bénéficiaires chefs de file soient effectués le plus rapidement possible en vertu du contrat qui a été signé. Il n'est procédé à aucune déduction ou retenue, à moins que le contrat qui a été signé n'en dispose autrement, ni à aucun prélèvement spécifique ou autre à effet équivalent qui réduirait ces paiements.
Article 64
Paiement du solde final
1. Le 30 septembre 2024 au plus tard, l'autorité de gestion soumet la demande de paiement du solde final, accompagnée des documents visés à l'article 77, paragraphe 5.
2. Le solde final est versé au plus tard trois mois après la date d'apurement des comptes du dernier exercice comptable ou un mois après la date d'acceptation du rapport final de mise en œuvre, la date la plus tardive étant retenue.
Article 65
Exception à la règle de dégagement
1. Le montant concerné par le dégagement est diminué des montants que l'autorité de gestion n'a pas été en mesure de déclarer à la Commission pour l'une des raisons suivantes:
a)
la suspension des projets par une procédure judiciaire ou un recours administratif ayant un effet suspensif; ou
b)
des raisons de force majeure ayant des répercussions sérieuses sur la mise en œuvre de tout ou partie du programme;
c)
l'application de l'article 61 ou de l'article 62.
2. L'autorité de gestion qui invoque la force majeure en vertu du paragraphe 1, point b), en démontre les conséquences directes sur la mise en œuvre de tout ou partie du programme. Aux fins du paragraphe 1, points a) et b), la réduction peut être demandée une seule fois, si la suspension ou le cas de force majeure n'a pas duré plus d'une année, ou un nombre de fois correspondant à la durée du cas de force majeure ou au nombre d'années écoulées entre la date de la décision judiciaire ou administrative suspendant la mise en œuvre du programme et la date de la décision judiciaire ou administrative définitive.
3. Au plus tard le 15 février, l'autorité de gestion transmet à la Commission des informations sur les exceptions visées au paragraphe 1 concernant le montant qu'elle devait déclarer au 31 décembre de l'exercice précédent.
Article 66
Procédure de dégagement
1. La Commission informe en temps utile l'autorité de gestion de tout risque de dégagement en vertu de l'article 6 du règlement (UE) no 236/2014.
2. Sur la base des informations reçues au 15 février, la Commission informe l'autorité de gestion du montant du dégagement résultant desdites informations.
3. L'autorité de gestion dispose d'un délai de deux mois pour accepter le montant à dégager ou faire part de ses observations.
4. Au plus tard le 30 juin, l'autorité de gestion transmet un plan financier révisé à la Commission tenant compte des effets de la réduction du montant de l'aide sur les objectifs thématiques ou sur l'assistance technique du programme pour l'exercice concerné. À défaut d'un tel document, la Commission révise le plan financier en diminuant la contribution de l'Union pour l'exercice concerné. La réduction touche dans les mêmes proportions les objectifs thématiques et l'assistance technique.
5. La Commission modifie la décision portant adoption du programme.
Article 67
Utilisation de l'euro
1. Les dépenses exposées dans une monnaie autre que l'euro sont converties en euros par l'autorité de gestion et par le bénéficiaire sur la base du taux de change comptable mensuel de la Commission valable durant le mois au cours duquel les dépenses:
a)
ont été exposées;
b)
ont été soumises pour examen conformément à l'article 32, paragraphe 1; ou
c)
ont été communiquées au bénéficiaire chef de file.
2. La méthode choisie est indiquée dans le programme et s'applique pendant toute la durée de celui-ci. Des méthodes différentes peuvent être appliquées à l'assistance technique et aux projets.
CHAPITRE 2
Présentation et approbation des comptes
Article 68
Présentation des comptes
1. La comptabilité du programme est établie par l'autorité de gestion. Cette comptabilité est autonome et séparée et ne reprend que les opérations relatives au programme. Elle permet un suivi analytique du programme pour chaque priorité et pour l'assistance technique.
2. Dans son rapport annuel, l'autorité de gestion fournit, au plus tard le 15 février, les informations financières ci-après:
a)
les comptes de l'exercice comptable écoulé;
b)
une déclaration de gestion, signée par le représentant de l'autorité de gestion, confirmant que:
i)
les informations sont présentées de manière appropriée et sont complètes et exactes;
ii)
les crédits ont été utilisés aux fins prévues;
iii)
les systèmes de contrôle mis en place offrent les garanties nécessaires quant à la légalité des opérations sous-jacentes;
c)
un résumé annuel des contrôles effectués par l'autorité de gestion, y compris une analyse de la nature et de l'étendue des erreurs et des faiblesses relevées dans les systèmes, ainsi que les mesures correctrices prises ou prévues;
d)
un avis d'audit sur les comptes annuels;
e)
un rapport d'audit annuel établi par l'autorité d'audit contenant un résumé des audits effectués, y compris une analyse de la nature et de l'étendue des erreurs et des faiblesses relevées au niveau tant des systèmes que des projets, ainsi que les mesures correctrices prises ou prévues;
f)
une estimation des dépenses exposées entre le 1er juillet et le 31 décembre de l'année écoulée;
g)
la liste des projets clos au cours de l'exercice comptable.
3. Les comptes visés au paragraphe 2, point a), sont présentés pour chaque programme et indiquent pour chaque priorité et pour l'assistance technique:
a)
les dépenses engagées et payées et les recettes obtenues et perçues par l'autorité de gestion;
b)
les montants auxquels il a été renoncé ou qui ont été recouvrés au cours de l'exercice comptable, les montants à recouvrer pour la fin de l'exercice comptable et les montants qui ne peuvent être recouvrés.
4. L'avis d'audit visé au paragraphe 2, point d), établit si les comptes donnent une image fidèle, si les opérations qui y sont liées sont légales et régulières et si les systèmes de contrôle mis en place fonctionnent. Cet avis indique également si l'audit met en doute les affirmations formulées dans la déclaration de gestion visée au paragraphe 2, point b).
Article 69
Approbation des comptes
1. La Commission examine les comptes et, au plus tard le 31 mai de l'année suivant la fin de l'exercice comptable, indique à l'autorité de gestion si elle reconnaît l'exhaustivité, l'exactitude et la véracité desdits comptes.
2. La Commission apure le préfinancement sur la base des dépenses éligibles exposées, telles que certifiées par l'avis d'audit visé à l'article 68, paragraphe 2, point d).
3. L'approbation des comptes ne préjuge pas d'éventuelles corrections financières ultérieures effectuées conformément à l'article 72.
Article 70
Période de conservation
1. L'autorité de gestion et les bénéficiaires conservent tous les documents relatifs au programme ou à un projet pendant cinq ans à compter de la date de paiement du solde du programme. Ils conservent en particulier les rapports, les pièces justificatives, ainsi que les comptes, les documents comptables et tout autre document relatif au financement du programme (notamment l'ensemble des documents relatifs à l'attribution des marchés) et des projets.
2. Nonobstant le paragraphe 1, les documents relatifs aux audits, aux recours, aux litiges ou aux réclamations découlant de l'exécution du programme ou d'un projet sont conservés jusqu'à ce que ces audits, recours, litiges ou réclamations aient été tranchés.
CHAPITRE 3
Corrections financières et recouvrements
Section 1
Corrections financières
Article 71
Corrections financières effectuées par l'autorité de gestion
1. Il incombe en premier ressort à l'autorité de gestion de prévenir et de rechercher les irrégularités, de procéder aux corrections financières requises et d'engager des procédures de recouvrement. En cas d'irrégularité systémique, l'autorité de gestion étend ses investigations à toutes les opérations susceptibles d'être affectées.
L'autorité de gestion procède aux corrections financières requises en rapport avec les irrégularités individuelles ou systémiques qui ont été relevées dans les projets, l'assistance technique ou le programme. Les corrections financières consistent en l'annulation de tout ou partie de la contribution de l'Union à un projet ou à l'assistance technique. L'autorité de gestion tient compte de la nature et de la gravité des irrégularités, ainsi que de la perte financière qui en résulte, et applique une correction financière proportionnée. Elle inscrit les corrections financières dans les comptes annuels de l'exercice comptable au cours duquel l'annulation a été décidée.
2. La contribution de l'Union annulée en application du paragraphe 1 peut être réutilisée pour le programme concerné sous réserve des dispositions du paragraphe 3.
3. La contribution annulée en application du paragraphe 1 ne peut être réutilisée pour le projet ayant fait l'objet de la correction financière, ni, dans le cas d'une correction financière appliquée à la suite d'une irrégularité systémique, pour un projet concerné par cette irrégularité systémique.
Article 72
Corrections financières effectuées par la Commission
1. La Commission procède à des corrections financières en annulant tout ou partie de la contribution de l'Union à un programme et en procédant à un recouvrement auprès de l'autorité de gestion afin d'exclure du financement de l'Union les dépenses contraires au droit applicable ou liées à des insuffisances décelées dans les systèmes de gestion et de contrôle du programme par la Commission ou la Cour des comptes européenne.
2. Une violation du droit applicable ne donne lieu à une correction financière que pour ce qui concerne les dépenses déclarées à la Commission et si l'une des conditions suivantes est remplie:
a)
la violation a eu une incidence sur la sélection d'un projet ou sur l'attribution d'un marché d'assistance technique ou, lorsque la nature de la violation ne permet pas de déterminer cette incidence, il y a un risque sérieux que la violation ait eu une telle incidence;
b)
la violation a eu une incidence sur le montant des dépenses déclarées dans le cadre du programme ou, lorsque la nature de la violation ne permet pas de quantifier cette incidence financière, il y a un risque sérieux que la violation ait eu une telle incidence.
3. En particulier, la Commission procède à des corrections financières lorsqu'après avoir effectué les vérifications nécessaires, elle conclut:
a)
qu'un dysfonctionnement important des systèmes de gestion et de contrôle du programme a mis en péril la contribution déjà versée par l'Union;
b)
que l'autorité de gestion n'a pas respecté les obligations qui lui incombent en vertu de l'article 71 avant l'ouverture de la procédure de correction financière visée au présent paragraphe;
c)
que les dépenses déclarées dans le rapport annuel ou final sont irrégulières et n'ont pas été rectifiées par l'autorité de gestion avant l'ouverture de la procédure de correction financière visée au présent paragraphe.
La Commission fonde ses corrections financières sur des cas individuels d'irrégularité recensés et tient compte de la nature systémique ou non de l'irrégularité. Lorsqu'il est impossible de quantifier avec précision le montant des dépenses irrégulières, la Commission applique une correction financière forfaitaire ou extrapolée.
4. Pour déterminer le montant d'une correction financière en application du paragraphe 3, la Commission respecte le principe de proportionnalité en tenant compte de la nature et de la gravité de l'irrégularité, ainsi que de l'ampleur et des répercussions financières des insuffisances constatées dans les systèmes de gestion et de contrôle du programme.
5. Lorsque la Commission fonde sa position sur des rapports établis par d'autres auditeurs que ceux de ses propres services, elle tire ses propres conclusions quant aux conséquences financières après avoir entendu l'autorité de gestion et les auditeurs.
6. La clôture du programme n'affecte pas le droit de la Commission de procéder à des corrections financières ultérieures à l'égard de l'autorité de gestion.
7. Les critères de détermination de l'ampleur de la correction financière à appliquer et les critères concernant l'application des corrections financières forfaitaires ou extrapolées sont ceux adoptés conformément au règlement (UE) no 1303/2013 (12), et notamment à son article 144, ainsi que ceux contenus dans la décision de la Commission du 19 décembre 2013 (13).
Article 73
Procédure
1. Avant de statuer sur une correction financière, la Commission informe l'autorité de gestion des conclusions provisoires de son examen et l'invite à faire part de ses observations dans un délai de deux mois.
2. Lorsque la Commission propose une correction financière extrapolée ou forfaitaire, l'autorité de gestion se voit offrir la possibilité de démontrer, par un examen des documents concernés, que l'étendue réelle de l'irrégularité est inférieure à l'évaluation faite par la Commission. En accord avec la Commission, l'autorité de gestion peut limiter la portée de cet examen à une partie ou à un échantillon approprié des documents concernés. Sauf dans les cas dûment justifiés, le délai imparti pour cet examen ne dépasse pas deux mois après la période de deux mois visée au paragraphe 1.
3. La Commission tient compte de tout élément de preuve fourni par l'autorité de gestion dans les délais visés aux paragraphes 1 et 2.
4. Si l'autorité de gestion n'accepte pas les conclusions provisoires de la Commission, celle-ci l'invite à une audition afin de s'assurer qu'elle dispose de toutes les informations et observations utiles pour statuer sur la correction financière.
5. En cas d'accord et sans préjudice des dispositions du paragraphe 6, l'autorité de gestion peut réutiliser la contribution annulée pour le programme concerné conformément à l'article 71, paragraphe 2.
6. Pour appliquer des corrections financières, la Commission statue dans les six mois suivant la date de l'audition ou la date de réception des informations complémentaires lorsque l'autorité de gestion accepte d'en fournir à la suite de l'audition. La Commission tient compte de toutes les informations et observations présentées au cours de la procédure. Si l'audition n'a pas lieu, la période de six mois débute deux mois après la date de la lettre d'invitation à l'audition envoyée par la Commission.
7. Lorsque la Commission ou la Cour des comptes européenne décèlent des irrégularités traduisant un grave dysfonctionnement des systèmes de gestion et de contrôle, la correction financière qui en résulte réduit la contribution de l'Union.
Le premier alinéa ne s'applique pas dans le cas d'un dysfonctionnement grave des systèmes de gestion et de contrôle qui, avant la date où il a été décelé par la Commission ou par la Cour des comptes européenne:
a)
a été répertorié dans la déclaration de gestion, dans le rapport de contrôle annuel ou dans l'avis d'audit communiqués à la Commission conformément à l'article 68 ou dans d'autres rapports d'audit présentés à la Commission par l'autorité d'audit et a fait l'objet de mesures appropriées; ou
b)
a fait l'objet de mesures correctrices appropriées adoptées par l'autorité de gestion.
L'évaluation des graves dysfonctionnements des systèmes de gestion et de contrôle est fondée sur le droit applicable lorsque les déclarations de gestion, les rapports de contrôle annuels et les avis d'audit concernés ont été communiqués.
Lorsqu'elle statue sur une correction financière, la Commission:
a)
respecte le principe de proportionnalité en tenant compte de la nature et de la gravité du dysfonctionnement du système de gestion et de contrôle et de ses incidences financières sur le budget de l'Union;
b)
aux fins de l'application d'une correction forfaitaire ou extrapolée, exclut les dépenses irrégulières précédemment décelées par l'autorité de gestion qui ont fait l'objet d'un ajustement dans les comptes et les dépenses dont la légalité et la régularité font l'objet d'une évaluation;
c)
tient compte des corrections forfaitaires ou extrapolées appliquées aux dépenses par l'autorité de gestion pour d'autres insuffisances graves qu'elle a décelées lors de l'évaluation du risque résiduel pour le budget de l'Union.
Section 2
Recouvrements
Article 74
Responsabilités financières et recouvrements
1. L'autorité de gestion est chargée de procéder au recouvrement des montants indûment versés.
2. Lorsque le recouvrement est lié à une violation des obligations légales découlant du présent règlement et du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 par l'autorité de gestion, il incombe à cette dernière de rembourser les montants concernés à la Commission.
3. Lorsque le recouvrement est lié à l'existence d'insuffisances systémiques dans les systèmes de gestion et de contrôle du programme, il incombe à l'autorité de gestion de rembourser les montants concernés à la Commission conformément à la répartition des responsabilités entre les pays participants prévue par le programme.
4. Lorsque le recouvrement est lié à une créance vis-à-vis d'un bénéficiaire établi dans un État membre et que l'autorité de gestion ne parvient pas à l'obtenir, l'État membre dans lequel le bénéficiaire est établi verse le montant dû à l'autorité de gestion, avant de se retourner contre le bénéficiaire.
5. Lorsque le recouvrement est lié à une créance vis-à-vis d'un bénéficiaire établi dans un pays partenaire de la coopération transfrontalière et que l'autorité de gestion ne parvient pas à l'obtenir, le niveau de responsabilité du pays partenaire de la coopération transfrontalière dans lequel le bénéficiaire est établi est celui prévu dans les conventions de financement applicables visées aux articles 8 et 9.
Article 75
Remboursements à l'autorité de gestion
1. L'autorité de gestion procède au recouvrement des montants indûment versés et des intérêts de retard éventuels auprès du bénéficiaire chef de file. Les bénéficiaires concernés remboursent au bénéficiaire chef de file les montants indûment versés conformément aux dispositions de l'accord de partenariat signé entre eux. Si le bénéficiaire chef de file ne parvient pas à se faire rembourser par le bénéficiaire concerné, l'autorité de gestion invite formellement ce dernier à rembourser le bénéficiaire chef de file. Si le bénéficiaire concerné ne procède pas au remboursement, l'autorité de gestion invite le pays participant dans lequel ce bénéficiaire est établi à rembourser les montants indûment versés, conformément à l'article 74, paragraphes 2 à 5.
2. L'autorité de gestion fait diligence pour garantir l'exécution des ordres de recouvrement avec le soutien des pays participants. Elle s'assure notamment que la créance est certaine, liquide et exigible. Lorsque l'autorité de gestion envisage de renoncer à recouvrer une créance constatée, elle s'assure que la renonciation est régulière et conforme aux principes de bonne gestion financière et de proportionnalité. La décision de renonciation doit être soumise à l'approbation préalable du comité mixte de suivi.
3. L'autorité de gestion tient la Commission informée de toutes les mesures prises pour recouvrer les montants dus. Celle-ci peut à tout moment prendre le relais pour recouvrer les montants dus directement auprès du bénéficiaire ou du pays participant concerné.
4. Les dossiers transférés à un pays participant ou à la Commission contiennent tous les documents permettant de procéder au recouvrement ainsi que les preuves des démarches entreprises par l'autorité de gestion pour récupérer les montants dus.
5. Les contrats conclus par l'autorité de gestion contiennent une clause permettant à la Commission ou au pays participant dans lequel le bénéficiaire est établi de recouvrer tout montant dû à l'autorité de gestion que cette dernière ne parvient pas à récupérer.
Article 76
Remboursements à la Commission
1. Tout remboursement dû à la Commission est effectué avant la date d'échéance indiquée dans l'ordre de recouvrement. Cette échéance est fixée à 45 jours après la date d'émission de la note de débit.
2. Tout retard de remboursement donne lieu au paiement d'intérêts de retard, courant de la date d'échéance à la date du versement effectif. Le taux d'intérêt est supérieur de trois points et demi au taux appliqué par la Banque centrale européenne à ses principales opérations de refinancement, le premier jour ouvrable du mois au cours duquel l'échéance tombe. Il peut être procédé au recouvrement des montants dus par compensation avec des sommes dues à quelque titre que ce soit au bénéficiaire ou au pays participant. Cette disposition est applicable sans préjudice du droit des parties de convenir d'un échelonnement des paiements.
TITRE IX
ÉTABLISSEMENT DE RAPPORTS, SUIVI ET ÉVALUATION
Article 77
Rapports annuels de l'autorité de gestion
1. Au plus tard le 15 février, l'autorité de gestion soumet à la Commission un rapport annuel approuvé par le comité mixte de suivi. Ce rapport annuel comporte une partie technique et une partie financière couvrant l'exercice comptable précédent.
2. La partie technique décrit:
a)
les progrès accomplis dans la mise en œuvre du programme et de ses priorités;
b)
la liste détaillée des contrats signés, ainsi que la liste des projets sélectionnés n'ayant pas encore fait l'objet de marchés, notamment les listes de réserve;
c)
les activités réalisées au titre de l'assistance technique;
d)
les mesures prises pour assurer le suivi des projets et les évaluer, leurs résultats et les actions mises en œuvre pour remédier aux problèmes recensés;
e)
les activités d'information et de communication mises en œuvre.
3. La partie financière est élaborée conformément à l'article 68, paragraphe 2.
4. En outre, le rapport annuel présente les activités qu'il est prévu de mettre en œuvre au cours de l'exercice comptable suivant. Il comprend:
a)
une stratégie d'audit actualisée;
b)
le programme de travail et le plan financier et une description du recours prévu à l'assistance technique;
c)
le plan annuel de suivi et d'évaluation conformément à l'article 78, paragraphe 2;
d)
le plan annuel d'information et de communication conformément à l'article 79, paragraphe 4.
5. Au plus tard le 30 septembre 2024, l'autorité de gestion soumet à la Commission un rapport final approuvé par le comité mixte de suivi. Ce rapport final comporte, mutatis mutandis, les informations requises en vertu des paragraphes 2 et 3 ci-dessus pour le dernier exercice comptable et pour l'ensemble de la durée du programme.
Article 78
Suivi et évaluation
1. Le suivi et l'évaluation ont pour objectif d'améliorer la qualité de la conception et de la mise en œuvre du programme, ainsi que d'en évaluer et d'en améliorer la cohérence, l'efficacité, l'efficience et l'incidence. Les résultats du suivi et des évaluations sont pris en considération dans le cycle de programmation et de mise en œuvre.
2. Le programme comporte un plan indicatif de suivi et d'évaluation pour toute sa durée. Un plan annuel de suivi et d'évaluation devant être mis en œuvre par l'autorité de gestion en conformité avec les orientations et la méthode d'évaluation de la Commission est ensuite élaboré. Le plan annuel est soumis à la Commission au plus tard le 15 février.
3. En sus du suivi au jour le jour, l'autorité de gestion procède à un suivi du programme et des projets axé sur les résultats.
4. La Commission a accès à tous les rapports de suivi et d'évaluation.
5. La Commission peut, à tout moment, entreprendre d'évaluer ou de suivre le programme ou une partie de celui-ci. Les résultats de ces exercices, communiqués au comité mixte de suivi et à l'autorité de gestion, peuvent conduire à des ajustements du programme.
TITRE X
VISIBILITÉ
Article 79
Visibilité
1. La responsabilité de veiller à ce que des informations appropriées soient communiquées au public incombe à fois à l'autorité de gestion et aux bénéficiaires.
2. L'autorité de gestion et les bénéficiaires garantissent une visibilité adéquate de la contribution de l'Union aux programmes et aux projets, dans le but de sensibiliser davantage le public à l'action de l'Union et de donner une image cohérente de l'aide de l'Union dans tous les pays participants.
3. L'autorité de gestion veille à ce que sa stratégie de visibilité et les mesures de visibilité prises par les bénéficiaires soient conformes aux orientations de la Commission.
4. Une stratégie de communication pour toute la durée du programme ainsi qu'un plan indicatif d'information et de communication pour la première année, comportant notamment des mesures de visibilité, sont intégrés dans le programme. Un plan annuel d'information et de communication devant être mis en œuvre par l'autorité de gestion est ensuite élaboré pour chaque programme. Ce plan est soumis à la Commission au plus tard le 15 février.
PARTIE III
DISPOSITIONS PARTICULIÈRES
TITRE I
GESTION INDIRECTE AVEC DES ORGANISATIONS INTERNATIONALES
Article 80
Organisations internationales en tant qu'autorité de gestion
1. Les pays participants peuvent proposer de confier la gestion du programme à une organisation internationale.
2. Seules les organisations internationales au sens de l'article 43 du règlement délégué (UE) no 1268/2012 peuvent être proposées comme autorité de gestion.
3. L'organisation internationale satisfait aux exigences énoncées à l'article 60 du règlement (UE) no 966/2012.
4. Avant d'adopter un programme, la Commission obtient la preuve que les exigences visées au paragraphe 3 sont satisfaites.
Article 81
Règles applicables aux programmes gérés par une organisation internationale
1. La Commission et l'organisation internationale concluent une convention précisant les modalités applicables au programme. Dans les cas où le programme contribue à un instrument financier conformément à l'article 42, les conditions et les exigences en matière d'établissement de rapports énoncées à l'article 140 du règlement (UE, Euratom) no 966/2012 de la Commission sont respectées.
2. Les dispositions de la partie II s'appliquent aux programmes gérés par une organisation internationale, à moins que la convention visée au paragraphe 1 n'en dispose autrement.
TITRE II
GESTION INDIRECTE AVEC UN PAYS PARTENAIRE DE LA COOPÉRATION TRANSFRONTALIÈRE
Article 82
Pays partenaires de la coopération transfrontalière en tant qu'autorité de gestion
1. Les pays participants peuvent proposer de confier la gestion du programme à un pays partenaire de la coopération transfrontalière.
2. La nature des tâches confiées au pays partenaire de la coopération transfrontalière désigné est définie dans la convention signée par la Commission et ce pays partenaire conformément aux dispositions relatives à la gestion indirecte énoncées dans le règlement (UE, Euratom) no 966/2012 et dans le règlement délégué (UE) no 1268/2012.
3. La convention visée au paragraphe 2 précise les modalités applicables au programme. Elle indique notamment les dispositions de la partie II qui s'appliquent compte tenu de la nature des tâches confiées à l'autorité de gestion et des montants en jeu.
PARTIE IV
DISPOSITIONS FINALES
Article 83
Dispositions transitoires
Le règlement (CE) no 951/2007 (14) continue à s'appliquer aux actes juridiques et engagements mettant en œuvre les exercices budgétaires précédant l'année 2014.
Article 84
Entrée en vigueur
Le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Il s'applique à compter du 1er janvier 2014.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 18 août 2014.