PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1138/2011
ze dne 8. listopadu 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 446/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „mastné alkoholy“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení řízení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejněným dne 13. srpna 2010 (3) na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH (Cognis) a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (Sasol) (společně dále jen „žadatelé“). Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 % celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(6)
Všechny strany byly následně informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla přiznána lhůta, v níž mohly k těmto poskytnutým konečným informacím vznést připomínky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(8)
Jak je uvedeno v 10. a 11. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(9)
Poté, co byla uložena prozatímní opatření, některé strany namítly, že vymezení dotčeného výrobku není jednoznačné. Tyto strany tvrdily, že podle oznámení o zahájení řízení patří do rozsahu výrobků pouze lineární mastné alkoholy, nikoli tedy mastné alkoholy obsahující rozvětvené isomery nebo rozvětvené mastné alkoholy. Další strany uvedly, že nemá smysl vylučovat mastné alkoholy obsahující rozvětvené isomery vyrobené prostřednictvím oxo procesu, protože mají na trhu stejné využití jako lineární mastné alkoholy a představují pro ně konkurenci.
(10)
Bylo stanoveno, že všechny druhy mastných alkoholů, které jsou předmětem tohoto šetření, jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, mají navzdory možným rozdílům z hlediska suroviny použité pro výrobu nebo rozdílům výrobního procesu stejné nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a jsou používány ke stejným účelům. Možné odchylky dotčeného výrobku nemění jeho základní vymezení, jeho vlastnosti nebo způsob, jak jej vnímají různé strany.
(11)
Prozatímní rozhodnutí uvedené v oznámení o zahájení řízení o vyloučení mastných alkoholů obsahujících rozvětvené isomery z rozsahu výrobků a o vyloučení výroby rozvětvených mastných alkoholů těchto společností z vymezení výroby v Unii (včetně těch společností, které vyrábějí mastné alkoholy na základě oxo procesu) by proto mělo být zachováno. Jelikož ohledně dotčeného výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se 10. a 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(12)
Připomíná se, že ve 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo s prozatímní platností rozhodnuto, že lineární mastné alkoholy a rozvětvené mastné alkoholy nejsou obdobnými výrobky, a že tedy údaje týkající se výrobců, kteří vyrábějí mastné alkoholy obsahující rozvětvené isomery, by měly být z analýzy újmy vyloučeny.
(13)
Jelikož ohledně obdobného výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se 12. a 13. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Indie
1.1 Běžná hodnota
(14)
Jelikož ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění ve 14. až 18. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Vývozní cena
(15)
Jelikož ohledně stanovení vývozní ceny nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Srovnání
(16)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních a konečných informací oba indičtí vyvážející výrobci zopakovali svá tvrzení, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho z původních žadatelů v Unii (viz 22. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Tyto společnosti odůvodnily své tvrzení na základě skutečnosti, že článek 9.1 Antidumpingové dohody WTO stanoví, že výše ukládaného cla má představovat úplné dumpingové rozpětí nebo méně. Indičtí vyvážející výrobci také zmiňovali článek 2.4 Antidumpingové dohody WTO, podle kterého by mělo být učiněno spravedlivé srovnání mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou. Na tomto základě tvrdili, že žadatel s nimi v době, kdy připravoval podání podnětu, vyjednal nákup značného množství výrobků za velmi nízké ceny, a že tedy ceny těchto operací nebyly stanoveny spravedlivě a z toho důvodu by tyto operace neměly být zahrnuty do výpočtu dumpingu.
(17)
Za prvé by mělo být poznamenáno, že skutečnost, že Antidumpingová dohoda WTO stanoví možnost uložit clo, které je nižší než úplné dumpingové rozpětí, nezakládá povinnost tak učinit. Ustanovení čl. 9 odst. 4 základního nařízení pouze ukládají povinnost omezit antidumpingové clo na úroveň, která postačuje k odstranění způsobené újmy. Navíc nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by strany ceny nevyjednaly svobodně. Zkoumáním celkových nákupů uvedeného žadatele bylo také zjištěno, že ceny vyjednané těmito dvěma indickými vyvážejícími výrobci odpovídaly dohodnutým cenám nákupu srovnatelných výrobků uvedeného žadatele od jiných dodavatelů. Navíc bylo zjištěno, že žadatel dovážel dotyčný výrobek od indických vyvážejících výrobců mnoho let, a ne jen v průběhu OŠ. Jeden vyvážející výrobce dále uvedl v ústním slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, že jejich ceny pro dotčeného žadatele byly strukturálně nižší než ceny účtované jiným zákazníkům. Závěrem, neexistují žádné důkazy o tom, že by ceny nebyly stanoveny spravedlivě pouze kvůli tomu, že kupujícím byl žadatel, a potvrzuje se odmítnutí tvrzení.
(18)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních a konečných informací oba indičtí vyvážející výrobci zopakovali svůj požadavek na úpravu měnového přepočtu podle čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení a tvrdili, že od listopadu 2009 docházelo k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu (viz 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Oba vyvážející výrobci přiznali, že jejich prodejní ceny byly v druhé polovině období šetření vyšší než prodejní ceny v první polovině tohoto období, ale tvrdili, že tento trend byl způsoben výhradně zvýšením nákladů na suroviny a obecným zlepšením podmínek na trhu po skončení hospodářské krize a že nebyl odrazem zhodnocování indické rupie oproti euru. Tyto společnosti navíc tvrdily, že i kdyby mohly své ceny pravidelně a v krátkých obdobích upravovat, nikdy by nemohly přesně předpovědět vývoj směnných kurzů pro budoucí období.
(19)
Šetřením se prokázalo, že i když se indická rupie ve druhé polovině OŠ postupně zhodnocovala oproti euru, u každého indického vývozního výrobce se prodejní ceny hlavních výrobků pro několik hlavních zákazníků měnily ve skutečnosti každý měsíc, zejména ve druhé polovině OŠ. Nic tudíž nenaznačuje, že prodejní ceny do Unie se ve stejné době nemohly měnit tak, aby se do nich promítly také změny směnných kurzů v průběhu 60 dnů, jak stanoví čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení a článek 2.4.1 Antidumpingové dohody WTO. Vzhledem k tomu, že v několika případech byly ceny často měněny, mohla být zohledněna také každá změna směnného kurzu. Kromě toho se tím prokázalo, že trh mastných alkoholů je obecně otevřený častým změnám cen. Proto i v případech, kdy se ceny měnily méně často, neexistují důkazy, že by to nebylo způsobeno podnikatelským rozhodnutím stran. Skutečnost, že ceny mohou být rychle upravovány tak, aby zohlednily změněnou situaci na trhu (v tomto případě údajně změny směnných kurzů), poskytla indickým vyvážejícím výrobcům možnost - pokud chtěli - zohlednit tyto změny ve svých prodejních cenách, což zjevně v řadě případů dělali. S ohledem na výše uvedené není úprava měnového přepočtu odůvodněna a tento požadavek se zamítá.
(20)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden indický vyvážející výrobce uvedl, že úprava o rozdíly nepřímých daní přiznaná podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, která byla provedena u určitých druhů výrobku, měla být také provedena u výrobků a směsí obsahujících uhlíkové řetězce C12 a C14, protože zaplacené clo ze surovin použitých pro tyto výrobky bylo při vývozu výrobku vráceno. V průběhu šetření však nebyly předloženy žádné na místě ověřitelné informace, které by dokládaly, že tato cla byla následně skutečně vrácena. Po konečném poskytnutí informací tato společnost tvrdila, že její námitky byly nesprávně pochopeny a že všechny suroviny použité k výrobě výrobků a směsí obsahujících uhlíkové řetězce C12 a C14 byly dovezeny bezcelně. Jelikož je třeba uhradit nepřímou daň, pokud jsou tyto suroviny následně zakomponovány do výrobků prodávaných na domácím trhu, společnost žádá úpravu běžné hodnoty u těchto konkrétních druhů výrobků. Důkazy předložené během inspekce však ukazují, že specifické suroviny potřebné k výrobě druhů výrobků obsahujících uhlíkové řetězce C12 a C14 a dovezené bezcelně v průběhu OŠ stačily pouze k výrobě zlomku vývozního odbytu tohoto výrobku, který uskutečnila společnost během OŠ. Je proto jisté, že nejméně dvě třetiny vyvezených výrobků obsahujících uhlíkové řetězce C12 a C14 byly vyrobeny s použitím surovin, za které bylo zaplaceno dovozní clo. Společnost nepředložila žádný důkaz o tom, že tyto bezcelně dovezené suroviny byly použity na prodej na vývoz do Unie, a nikoli na prodej na vývoz do třetích zemí, a tato námitka se proto zamítá.
(21)
Jelikož ohledně srovnání nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 20. a 23. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingové rozpětí
(22)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se obsah 24. až 26. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(23)
Výše dumpingu, která byla stanovena s konečnou platností, vyjádřená jako procentní podíl z čisté ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota
(24)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních a konečných informací jeden indonéský vyvážející výrobce tvrdil, že při testování ziskovosti operací neměly být prodejní, režijní a správní náklady přiřazeny jednotlivým operacím na základě obratu, protože to vedlo k tomu, že řada operací nebyla shledána ziskovými. Toto tvrzení bylo prozkoumáno, ale bylo zjištěno, že rozdělení prodejních, režijních a správních nákladů na jednotlivé operace na základě obratu je vhodnější vzhledem k jejich povaze, protože více souvisejí s hodnotou než s objemem. Je třeba poznamenat, že celková hodnota prodejních, režijních a správních nákladů rozdělených na každý druh výrobku je stejná bez ohledu na to, jaká z těchto dvou metod se použije na rozdělení těchto nákladů na jednotlivé operace. Operace, u kterých vyvážející výrobce zpochybnil výsledek zkoušky ziskovosti, byly přezkoumány a bylo potvrzeno, že tyto operace nebyly ziskové. Toto tvrzení se proto zamítá.
(25)
Tentýž indonéský vyvážející výrobce také uvedl, že při stanovení úrovně zisku použité při určení běžné hodnoty by neměl být vyloučen zisk z prodeje, k němuž na úrovni druhu výrobku nedošlo v běžném obchodním styku, protože více než 80 % celkového domácího prodeje bylo ziskového. V souvislosti s tímto tvrzením se připomíná, že určení prodeje uskutečněného v běžném obchodním styku se provádí na úrovni druhu výrobku, jak je objasněno v 29. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, protože se jedná o nejvhodnější způsob, jak přesně spojit prodejní ceny se souvisejícími výrobními náklady. Ustanovení čl. 2 odst. 6 základního nařízení navíc nevylučují případné rozdělení výrobku, který je předmětem šetření, podle druhů. Prodej, který nebyl uskutečněn v běžném obchodním styku, je proto vyloučen na úrovni druhu výrobku z výpočtu zisku použitého při určení běžné hodnoty. Tato námitka se proto zamítá.
(26)
Tentýž indonéský vyvážející výrobce také uvedl, že při určení běžné hodnoty některých druhů výrobku nebyly odečteny úpravy, které by vrátily běžné hodnoty na úroveň ceny ze závodu. Toto tvrzení bylo přijato a výpočet byl příslušným způsobem upraven.
(27)
Jelikož ohledně určení běžné hodnoty nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 27. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, která jsou opravena, jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
2.2 Vývozní cena
(28)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden indonéský vyvážející výrobce uvedl, že nebylo poskytnuto odůvodnění toho, že cena pro dovážející společnost v Unii, se kterou byl ve spojení, byla považována za nespolehlivou, ani odůvodnění určení vývozní ceny tohoto prodeje podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že vnitropodnikové ceny mezi stranami ve spojení se nepovažují za spolehlivé, protože by mohly být uměle stanovovány na různých úrovních v závislosti na tom, co je výhodnější pro dotčené společnosti ve spojení. Z tohoto důvodu určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení při použití přiměřeného ziskového rozpětí bez ohledu na skutečný zisk plynoucí z vnitropodnikových cen zamezuje jakýmkoli rušivým účinkům, které mohou nastat v důsledku vnitropodnikových cen. Tato námitka se proto zamítá.
(29)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací oba indonéští vývozci uvedli, že pro prodej na vývoz do Unie prostřednictvím dovozců ve spojení nacházejících se v Unii je ziskové rozpětí použité pro určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení nevhodné. Oba tvrdili, že zisk, který byl použit v prozatímní fázi, se týkal pouze částečně spolupracujícího dovozce a nebyl ověřen, a nebyl proto spolehlivý. Proto navrhli, aby byl použit zisk ve výši 5 %, jak tomu bylo v jiných šetřeních. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nezávislých dovozců v tomto šetření se tato námitka přijímá a byla použita úroveň zisku ve výši 5 %, což odpovídá úrovním zisku použitým v předešlých šetřeních ve stejném odvětví.
(30)
Jelikož ohledně srovnání nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 34. až 36. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, který je upraven, jak je objasněno ve 29. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
2.3 Srovnání
(31)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací oba indonéští vývozci poukázali na to, že pro prodej prostřednictvím příslušných obchodníků ve spojení ve třetí zemi neměly být provedeny žádné úpravy o rozdíly v provizích podle čl. 2 odst. 10 písm. i). Obě společnosti tvrdily, že jejich výrobní společnosti v Indonésii a příslušní obchodníci ve spojení v Singapuru tvoří jeden hospodářský subjekt a že obchodníci ve třetí zemi jednají jako vývozní oddělení jejich indonéských společností ve spojení. V obou případech však výrobce v Indonésii přímo fakturuje domácí prodej i určitý prodej na vývoz do třetích zemí a obchodníci v Singapuru dostávají zvláštní provizi. U jedné z indonéských společností pokrývá tato ve smlouvě uvedená provize pouze prodej na vývoz. Obchodníci ve třetí zemi navíc také prodávají výrobky vyrobené jinými výrobci, v jednom případě také výrobci nikoli ve spojení. Oba obchodníci ve spojení v Singapuru proto zcela zřejmě plní funkce, které se podobají funkcím obchodního zástupce, který pracuje na provizním základě. Tato námitka se proto zamítá.
(32)
V návaznosti na konečné poskytnutí informací indonéská vláda a jeden indonéský vyvážející výrobce zopakovali tvrzení o jednom hospodářském subjektu, o němž se mluví v předchozím bodě. Argumentovali tím, že ve věci Matsushita v. Rada (4) již Soudní dvůr rozhodl, že to, že výrobce uskutečňuje jisté prodejní funkce, neznamená, že výrobní a obchodní společnost nemohou tvořit jeden hospodářský subjekt. Kromě toho tvrdili, že prodej do třetích zemí, který uskutečňuje přímo vývozce bez účasti obchodníka v Singapuru, představuje pouze malý procentní podíl prodeje na vývoz a že Soud prvního stupně (dnes Tribunál) rozhodl ve věci Interpipe (5), že malý objem přímého prodeje výrobcem ještě nedokazuje, že neexistuje jeden hospodářský subjekt. Nakonec poukázali na to, že ve věci Canon v. Rada (6) to, že prodejní dceřiná společnost vystupovala také jako distributor výrobků od jiných společností, nemělo vliv na to, že byla shledána jedním hospodářským subjektem.
(33)
I když Soudní dvůr ve věci Matsushita v. Rada rozhodl, že instituce v tomto případě měly právo na stanovisko, že výrobce spolu s jednou či několika distribučními společnostmi pod jeho kontrolou tvoří hospodářský subjekt, třebaže sám vykonává některé prodejní funkce, nevyplývá z toho nezbytně povinnost vždy považovat výrobce a jeho prodejní společnosti ve spojení za jeden hospodářský subjekt. Navíc - na rozdíl od indonéského vyvážejícího výrobce - výrobní společnost ve věci Matsushita v. Rada sama přímo neprodávala. Zadruhé, v rozsudku ve věci Interpipe bylo uvedeno, že přímý prodej vyvážejícím výrobcem představoval jen malý procentní podíl celkového objemu prodeje do Unie, což byl pouze jeden prvek, který Soud prvního stupně při analýze zkoumal. Důležitější je, že Soud zdůraznil skutečnost, že tento přímý prodej směřoval do nových členských států pouze na přechodné období. Naproti tomu v tomto případě z dostupných důkazů vyplývá, že přímý prodej ze strany výrobce do některých třetích zemí není dočasný, nýbrž - přinejmenším zpravidla - strukturální, tj. trvalý. U každého dotčeného výrobce navíc tento prodej představuje značný procentní podíl jeho domácího prodeje. Nakonec je třeba uvést, že ve věci Canon v. Rada zahrnoval prodej prováděný prodejní dceřinou společností vyvážejícího výrobce na domácím trhu další výrobky, které byly prodávány toliko pod jinou obchodní značkou, nicméně vyráběny byly všechny samotným vyvážejícím výrobcem. Tato námitka se proto opět zamítá.
(34)
Jedna indonéská společnost dále tvrdila, že i kdyby neměl být přijat koncept jednoho hospodářského subjektu, Komise uložila „zdvojené rozpětí“ tím, že od vývozní ceny nezávislým odběratelům v Unii odečetla zisk dovozce ve spojení v Unii i provizi obchodníka ve spojení ve třetí zemi. Tyto dvě položky však byly zohledněny pro různé účely a byly odečteny samostatně. Jak je objasněno v 28. bodu odůvodnění, je vývozní cena prodeje na vývoz prostřednictvím dovozců ve spojení v Unii určena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou jsou dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu. V těchto případech se provede úprava pro zisk, aby se stanovila spolehlivá vývozní cena franko hranice Unie. Provize pro obchodníka ve spojení ve třetí zemi byla naopak odečtena podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Tato námitka se proto zamítá.
(35)
Společnost dále uvedla, že pokud by měla být vývozní cena upravena o provizi obchodníka ve spojení ve třetí zemi podle čl. 2 odst. 10 písm. i), měla by být provedena stejná úprava běžné hodnoty, protože tento obchodník koordinuje také domácí prodej. Písemná smlouva mezi obchodníkem a výrobcem v Indonésii však zahrnuje pouze prodej na vývoz. Domácí prodej navíc fakturuje společnost v Indonésii. Tato námitka se proto zamítá.
(36)
Ohledně úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se má za to, že je vhodné použít přiměřené ziskové rozpětí nezávisle na skutečně dosaženém zisku na základě vnitropodnikových cen, aby se zamezilo jakýmkoli rušivým účinkům, které mohou nastat v důsledku vnitropodnikových cen. Jak již bylo učiněno v předchozích případech (7), skutečná zisková rozpětí obchodníků ve třetí zemi použitá v prozatímní fázi byla proto nahrazena ziskem ve výši 5 %, který se považuje za přiměřený zisk z činností obchodních společností v chemickém odvětví.
(37)
Další indonéská společnost uvedla, že u prodeje prostřednictvím jejího dovozce ve spojení v Unii Komise odečetla náklady na provizi dvakrát. Společnost tvrdila, že při určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly provedeny úpravy o prodejní, režijní a správní náklady dovozce ve spojení i o náklady na provizi jako přímé náklady prodeje. Vzhledem k tomu, že náklady na provizi jsou již zahrnuty v prodejních, režijních a správních nákladech, výsledkem bylo dvojí odečtení nákladů na provizi. Tato námitka byla shledána opodstatněnou a výpočet byl příslušným způsobem upraven.
(38)
Jedna společnost zopakovala požadavek na úpravu o rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že dotčený výrobek vyváží do Unie v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě, a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě (viz 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Na podporu tohoto požadavku společnost předložila kopii dvou faktur za prodej na další vývozní trhy. Tento důkaz však v této pozdní fázi řízení nebylo možné ověřit, ani se nedalo zjistit, zda se zmíněné rozdíly vztahovaly na všechny případy, kde nastaly výše uvedené rozdíly ve fyzických vlastnostech. Tento požadavek se proto zamítá.
(39)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden indonéský vývozce uvedl, že úroková sazba použitá v prozatímním nařízení pro výpočet úvěrových nákladů jeho dovozce ve spojení v Unii byla neúměrná, a navrhl použít úrokovou sazbu vycházející z hodnot, které pro období šetření zveřejnila Deutsche Bundesbank. Vzhledem k tomu, že hodnota úrokové sazby použité pro výpočet úvěrových nákladů této společnosti v prozatímním nařízení vycházela z informací, které poskytly další strany, a tyto informace tedy odrážejí jejich konkrétní finanční situaci, která se nutně netýká daného dovozce ve spojení, tato námitka byla přijata a výpočet byl příslušným způsobem upraven.
(40)
Jelikož ohledně srovnání nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 37. až 40. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které jsou upraveny tak, jak je objasněno ve 36., 37. a 39. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 41. a 42. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Výše dumpingu, která byla stanovena s konečnou platností, vyjádřená jako procentní podíl z čisté ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
Všechny ostatní společnosti
7,3 %
3. Malajsie
3.1 Běžná hodnota
(43)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden z malajsijských vyvážejících výrobců uvedl, že zkouška ziskovosti při posouzení běžného obchodního styku (viz 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení) neměla vycházet z váženého průměru ročních nákladů výroby, ale vzhledem k dennímu kolísání ceny hlavní suroviny měly být použity jednotlivé náklady každé domácí operace. S ohledem na toto tvrzení je třeba zdůraznit, že Komise důsledně využívá jako srovnávací ukazatel pro zkoušku ziskovosti vážený průměr nákladů výroby. Tento formát, kterým se společnost řídila ve své odpovědi na dotazník, byl základem inspekce na místě, při které došlo ke sladění údajů oznámených společností a jejího účetnictví. Požadavek použít náklady výroby na základě operací, který by představoval významné odchýlení od běžného postupu Komise, byl poprvé uveden v připomínkách společnosti k dokumentu prozatímních informací a odpovídající číselné údaje proto nemohly být ověřeny na místě. Je třeba také konstatovat, že listy o nákladech jednotlivých operací, které společnost předložila na podporu svého požadavku, vycházejí do značné míry z odhadů a nejsou tedy přesnějšími a reprezentativnějšími údaji o nákladech než údaje, které společnost původně oznámila a které byly ověřeny na místě. Závěrem by mělo být poznamenáno, že struktura poskytnutých nových listů o nákladech neumožňuje sladění s touto částí zpráv o řízení, které byly ověřeny na místě. Tato námitka se proto zamítá.
(44)
Malajsijský vývozce, který neměl žádný domácí prodej (viz 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení), uvedl, že hodnoty prodejních, režijních a správních nákladů a zisku použité pro výpočet běžné hodnoty by neměly vycházet z váženého průměru skutečných hodnot zjištěných pro ostatní dva vyvážející výrobce, kteří prodávají obdobný výrobek na malajsijském trhu. Společnost uvedla, že tyto hodnoty nejsou reprezentativní, protože společnost používá odlišné výrobní metody a odlišnou základní surovinu. S ohledem na toto tvrzení by mělo být připomenuto, že při výpočtu běžné hodnoty byly použity vlastní výrobní náklady této společnosti. Pouze hodnoty prodejních, režijních a správních nákladů vycházely z čísel získaných od ostatních dvou malajsijských vyvážejících výrobců. Pokud jde o zisk, ten byl určen tak, jak je vysvětleno ve 45. bodu odůvodnění tohoto nařázení. Za druhé, společnost neobjasnila údajný účinek použité výrobní metody na prodejní, režijní a správní náklady. Dále se konstatuje, že pouze omezená část výroby společnosti je založena na údajně odlišné výrobní metodě, zatímco značná část výrobků je vyráběna na základě stejného výrobního procesu a za použití stejných základních surovin jako v případě ostatních dvou malajsijských výrobců. Proto je vyvozen závěr, že společnost neprokázala, že použité hodnoty nebyly reprezentativní, a toto tvrzení se odmítá.
(45)
Tentýž malajsijský vývozce dále uvedl, že pokud Komise přesto použije údaje od dvou dalších vývozců za účelem určení prodejních, režijních a správních nákladů, měly by tyto údaje vycházet z váženého průměru hodnot všech domácích operací těchto vyvážejících výrobců, a nikoli pouze těch, které se týkají ziskových operací. Tento požadavek byl v zásadě přijat. Co se tedy týče prodejních, režijních a správních nákladů, potvrzuje se, že k určení běžné hodnoty byly použity průměrné prodejní, režijní a správní náklady všech domácích operací těchto dvou malajsijských vyvážejících výrobců. Údaje použité k tomuto výpočtu byly ověřeny v průběhu inspekčních návštěv v příslušných malajsijských společnostech. Pokud jde o určení zisku, je třeba poznamenat, že nebylo možné zjistit výši zisku na základě částek vzniklých a docílených u dalších dvou vyvážejících výrobců. Výsledkem takového výpočtu je totiž celková ztráta. Na tomto základě tedy nebylo možné stanovit údaje o zisku. S ohledem na to se zamítá tvrzení malajsijského vývozce, že k určení běžné hodnoty lze jako částku zisku použít zápornou částku. Pojem zisku totiž nezbytně implikuje kladnou částku. Bylo rovněž zváženo, zda lze určit výši zisku na základě ziskového prodeje vyvážejícího výrobce v Malajsii, avšak tento přístup byl zamítnut, protože by byl v rozporu s nálezem WTO ve věci týkající se dovozu bavlněného ložního prádla z Indie (8). Proto podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení musí výpočet zisku vycházet z jakékoli jiné rozumné metody a nejsou-li k dispozici jiné dostupné údaje, za nejvhodnější základ pro stanovení zisku se pokládá dlouhodobá obchodní úroková míra v Malajsii. Tato metoda se ve smyslu čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení považovala za konzervativní, rozumnou a nejvhodnější. Konstatuje se, že takto určené ziskové rozpětí nepřevyšuje zisk realizovaný jinými vyvážejícími výrobci z prodeje výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu.
(46)
Jelikož ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění ve 44. až 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, avšak s úpravou, která je vysvětlena ve 45. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
3.2 Vývozní cena
(47)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací dva malajsijští vývozci uvedli, že u prodeje na vývoz do Unie prostřednictvím dovozců ve spojení nacházejících se v Unii bylo ziskové rozpětí použité pro určení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení nevhodné. Jedna ze společností opřela svá tvrzení o hodnoty ziskovosti za období šetření některých evropských obchodníků, se kterými nebyla ve spojení. V této souvislosti by mělo být poznamenáno, že tyto hodnoty nelze považovat za reprezentativní, protože uvedení obchodníci obchodují s širokým rozsahem chemických výrobků a v jednom případě je obchodník také výrobcem. Proto se odmítají jako spolehlivý srovnávací ukazatel. Druhá společnost uvedla, že její dovozce ve spojení v Unii by neměl být považován za distributora, ale za obchodního zástupce ve spojení, a proto by úprava prodejních, režijních a správních nákladů a zisku při určení vývozní ceny neměla překročit procentní podíl provize, která je běžně přiznávána nezávislým obchodním zástupcům obchodujícím v tomto odvětví. Jako srovnávací ukazatel společnost předložila své dohody s nezávislými obchodními zástupci. Tento požadavek byl dále rozpracován po konečném poskytnutí informací argumentem, že v případě wolframových elektrod (9) byl zisk dovozce ve spojení shledán spolehlivým a byl přijat pro účely určení vývozní ceny. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 9 základního nařízení nestanoví odlišné zacházení s dovozci ve spojení, kteří údajně jednají jako distributoři, a dovozci, kteří údajně jednají jako obchodní zástupci.
Ustanovení čl. 2 odst. 9 vyžaduje úpravy o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a novým prodejem a o zisk. Dále je třeba poznamenat, že šetřením bylo zjištěno, že společnost ve spojení se nachází v Unii. Tato společnost má mimo jiné na starosti objednávky odběratelů a fakturaci dotčeného výrobku, který vyrábí její vývozce ve spojení, a současně je odpovědná za zajišťování celního odbavení v Unii. Skutečnost, že určité činnosti vykonává vývozce ve spojení před dovozem, neznamená, že by vývozní cena nesměla být znovu určena na základě ceny, za kterou došlo k dalšímu prodeji prvnímu nezávislému odběrateli, a že by neměly být provedeny nezbytné úpravy podle čl. 2 odst. 9. Rozdíly ve funkcích, které společnost uvádí, ve srovnání s dalšími dovozci ve spojení se obvykle odrážejí v prodejních, režijních a správních nákladech, kde Komise použila skutečné údaje společnosti. Proto toto tvrzení nemůže být přijato. Dále je třeba poznamenat, že ve výše zmíněném případě wolframových elektrod byl dovozce ve spojení dále integrován do druhotného výrobku vyráběného skupinou ve spojení a vykonával rovněž jiné činnosti než jen činnosti příslušející obchodní společnosti. Pro tak složitou strukturu proto nebyl zisk dovozců, kteří nejsou ve spojení, shledán dostatečně reprezentativním. Situace v tomto případě není srovnatelná se situací dotyčného malajsijského dovozce ve spojení, který vykonává pouze obchodní funkce. Z důvodů objasněných v 29. bodu odůvodnění je však dané ziskové rozpětí upraveno na 5 %. Jelikož ohledně stanovení vývozní ceny nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 52. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s výše zmíněnou úpravou.
3.3 Srovnání
(48)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden malajsijský vývozce zopakoval tvrzení (viz také 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že jeho dovozce ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce a že v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení by došlo při stanovení vývozní ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. Společnost tvrdila, že by měla být případně provedena podobná úprava při výpočtu běžné hodnoty. Tento požadavek byl znovu zopakován v podání po konečném poskytnutí informací. V této souvislosti však nebyl předložen žádný nový argument, který by vedl ke změně závěrů. Zejména se připomíná, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Dále je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví společnosti ve spojení prokazovalo, že hradila běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Společnost ve spojení tedy skutečně plní obvyklé funkce dovozce. Závěrem by mělo být poznamenáno, že výrobce v Malajsii také uskutečňoval přímý prodej nezávislým odběratelům v Unii a dalších zemích. Pokud jde o posledně uvedenou otázku, společnost se odvolala na rozsudek ve věci Interpipe a použila obdobné argumenty jako indonéští vyvážející výrobci. Z důvodů vysvětlených v 33. bodu odůvodnění tohoto nařízení jsou okolnosti tohoto případu jiné než okolnosti posuzované v rozsudku ve věci Interpipe. Místo toho bylo v této souvislosti zdůrazněno tvrzení malajsijského vývozce, že nezávislý prodej společnosti sjednával jeho dovozce ve spojení v Unii, který vystupoval jako vývozní oddělení malajsijské společnosti, což protiřečí vysvětlení podanému během inspekční návštěvy, podle něhož klíčovou úlohu hrála mateřská společnost v Japonsku. Výše uvedená zjištění vedou k závěru, že úprava o prodejní, režijní a správní náklady a zisk by se měla zachovat a že žádná podobná úprava výpočtu běžné hodnoty není opodstatněná.
(49)
Stejná společnost také tvrdila, že při opětovném určení vývozní ceny byly některé prodejní náklady jejího dovozce ve spojení odečteny dvakrát. Výpočty byly zkontrolovány a vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že tvrzení je odůvodněné, byly příslušným způsobem upraveny.
(50)
Jeden z malajsijských vývozců tvrdil, že srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou by nemělo být založeno na druzích výrobku určených podle kontrolních čísel výrobku (PCN), ale na základě vlastních kódů výrobků společnosti. Podle této společnosti kontrolní čísla výrobku použitá v šetření nezachytí dostatečně podrobně zvláštní rysy výrobního procesu a rozdíly v nákladech a cenách. Na podporu tohoto tvrzení společnost zmínila některé ze svých výrobků, které byly vyrobeny pomocí odlišných výrobních procesů a s jinými základními surovinami, což vedlo k vyšším jednotkovým nákladům výroby. Je třeba poznamenat, že tato námitka nebyla vznesena ani v prozatímní fázi šetření, ani při inspekci na místě. Použití vlastních kódů výrobků společnosti při výpočtu by navíc neřešilo problém odlišných výrobních metod, protože stejné výrobní kódy společnosti byly také použity pro výrobky vyrobené odlišnými výrobními procesy. Tato námitka se proto zamítá.
(51)
Jelikož ohledně srovnání nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se prozatímní zjištění v 55. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s úpravou vysvětlenou ve 49. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
3.4 Dumpingové rozpětí
(52)
V návaznosti na poskytnutí prozatímních informací jeden malajsijský výrobce, který nevyvážel do Unie, vznesl připomínku k 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a uvedl, že v Malajsii existují další výrobci dotčeného výrobku. V této souvislosti se konstatuje, že existence dalšího výrobce v Malajsii, který nevyváží do Unie, nemění zjištění ohledně úrovně spolupráce v Malajsii, jelikož nebyl předložen důkaz, že na šetřené společnosti nepřipadá veškerý vývoz dotčeného výrobku do Unie v průběhu OŠ. Tentýž malajsijský výrobce navíc kritizoval to, že výrobci jako on, kteří během OŠ nevyváželi do Unie, by podléhali zbytkovému clu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že společnosti, které během OŠ nevyvážely do Unie, nemohou mít individuální sazbu cla. Jakmile však tyto společnosti začnou vyvážet nebo uzavřou neodvolatelný závazek k prodeji do Unie, mohou požádat o přezkum pro nové vývozce v souladu s čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jehož výsledkem může být individuální celní rozpětí, budou-li splněny podmínky stanovené v tomto článku.
(53)
Jeden z malajsijských výrobců uvedl, že hodnota CIF použitá jako základ pro výpočet procentního podílu dumpingového rozpětí by neměla vycházet z ceny k proclení, ale měla by být zpětně vypočtena z ceny dalšího prodeje očištěné o všechny náklady vzniklé v Unii po dovozu. Vzhledem k tomu, že však cena CIF byla použita jako základ hodnoty celních prohlášení na hranicích Unie a nezdá se, že by byla přiznána nesprávně, má být stejná cena použita jako základ výpočtu procentního podílu dumpingového rozpětí. Společnost tvrdila, že mezi souvisejícími dodávkami z Malajsie a celním odbavením za účelem opětovného prodeje v Unii existuje časová mezera. I kdyby však faktury k celnímu odbavení byly vystaveny později a s cenami podle hodnocení zásob metodou FIFO, přesto je pořád základem pro výpočet celní hodnoty vnitropodniková cena, a nikoli cena při opětovném prodeji. Proto se tato námitka zamítá.
(54)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 59. a 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(55)
Výše dumpingu, která byla stanovena s konečnou platností, vyjádřená jako procentní podíl z čisté ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
Všechny ostatní společnosti
5,7 %
D. ÚJMA
1. Předběžné poznámky
(56)
Po vyhlášení prozatímního nařízení bylo zjištěno, že je nutné v důsledku administrativní chyby provést menší opravy hodnot spotřeby. Vedlo to k menším změnám objemu prodeje, podílu výrobního odvětví Unie na trhu a podílu dotčených zemí na trhu. Tyto opravy však nemají významný dopad na trendy a závěry učiněné ohledně spotřeby, objemu prodeje, podílu výrobního odvětví Unie na trhu a podílu dotčených zemí na trhu v průběhu posuzovaného období na trhu Unie.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(57)
Jak je uvedeno v 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyráběli dva žadatelé a malí výrobci v Unii. Jak je zmíněno v 11. a 12. bodu odůvodnění tohoto nařízení výrobci, kteří vyrábějí mastné alkoholy obsahující rozvětvené isomery, byli vyloučeni z vymezení výroby mastných alkoholů v Unii. Bez ohledu na skutečnost objasněnou v 58. bodu odůvodnění tohoto nařízení se potvrzuje výrobní odvětví Unie, jak je vymezeno v 62. a 63. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(58)
Jednoho ze dvou žadatelů ovládla společnost, která se účastní tohoto řízení jako uživatel. Po vyhlášení prozatímního nařízení tento žadatel zaujal neutrální stanovisko.
(59)
Některé strany tedy zpochybnily úroveň podpory nebo postavení ve vztahu k šetření a uvedly, že podpora šetření musí být zachována v průběhu celého šetření.
(60)
Zkoumáním tohoto tvrzení se prokázalo, že zbývající žadatel představuje více než 40 % celkové výroby v Unii, tedy více než 25 % celkové výroby v Unii a 100 % výrobců mastných alkoholů v Unii vyjadřuje tomuto podnětu podporu nebo je proti němu. Prahovým hodnotám ve výši 25 % a 50 %, které vyžaduje čl. 5 odst. 4 základního nařízení, je tedy v plném rozsahu vyhověno a postavení lze potvrdit.
(61)
Některé strany uvedly, že vzhledem k tomu, že oba žadatelé dováželi dotčený výrobek v průběhu období šetření, neměli by být považováni za součást výrobního odvětví Unie. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tyto společnosti dovážely z dotčených zemí, nebyl ve srovnání s jejich výrobou obdobného výrobku významný. Tento dovoz měl navíc převážně dočasný charakter. Proto lze potvrdit, že hlavní činností těchto společností je výroba a prodej obdobného výrobku. Potvrzují se proto 62. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(62)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 64. až 66. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dovoz do Unie z dotčených zemí a cenové podbízení
4.1. Souhrnné posouzení
(63)
Řada stran vznesla námitku proti skutečnosti, že v prozatímním nařízení bylo pro tyto tři dotčené země provedeno souhrnné posouzení. Podle jejich názoru nebyly splněny podmínky pro souhrnné posouzení podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Konkrétně namítaly, že souhrnné posouzení vylučuje zjištěné negativní cenové podbízení u jedné země. Navíc uvedly, že trendy objemů prodeje se pro tyto tři vyvážející země v průběhu posuzovaného období lišily a že přístup k surovinám a použité suroviny se v těchto třech vyvážejících zemích také lišily. Závěrem bylo zmíněno, že prodej na vývoz z jedné z dotčených zemí byl uskutečněn prostřednictvím společností ve spojení. Podle jejich názoru mezi dotčenými zeměmi existovaly různé podmínky hospodářské soutěže na trhu v Unii. Ustanovení čl. 3 odst. 4 základního nařízení stanoví, že pokud jsou předmětem antidumpingového šetření současně výrobky dovezené z více zemí, posuzují se účinky tohoto dovozu souhrnně pouze tehdy, je-li zjištěno, že: a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
a)
Jak je objasněno v odstavci 4.3.2 prozatímního nařízení, objem dumpingového dovozu každé dotčené země nebyl zanedbatelný a existence dumpingového dovozu byla v posuzovaném období významná.
b)
Bylo zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže a tvorba cen v dotčených zemích byly podobné mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem, zejména v průběhu OŠ. Jak je vysvětleno ve 127. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň odstranění újmy v dotčených zemích byla výrazně nad minimálním prahem 2 %. Cenové podbízení tedy přesně neodráží situaci, která by nastala na trhu s účinnou cenovou soutěží. Navíc byly u každé z dotčených zemí prozkoumány prodejní kanály a cenové trendy a - jak je ukázáno v níže uvedené tabulce - bylo zjištěno, že jsou podobné. Dovozní ceny dotčených zemí vykazovaly klesající trend a v průběhu období šetření byly ve srovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie zvláště nízké.
Dovoz podle údajů Eurostatu (upraveno tak, aby byl zahrnut pouze dotčený výrobek)
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena v EUR/t Malajsie
911
944
799
857
Index: 2007 = 100
100
104
88
94
Meziroční změna v %
3,6
-15,4
7,3
Průměrná cena v EUR/t Indonésie
996
1 169
899
912
Index: 2007 = 100
100
117
90
92
Meziroční změna v %
17,3
-23,1
1,4
Průměrná cena v EUR/t Indie
997
1 141
897
915
Index: 2007 = 100
100
114
90
92
Meziroční změna v %
14,4
-21,4
2,1
(64)
Potvrzují se proto 67. až 70. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
(65)
Jelikož ohledně objemu, ceny a podílu dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 71. až 73. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Cenové podbízení
(66)
Strany uvedly, že existují rozdíly v cenách surovin mezi mastnými alkoholy vyrobenými z přírodních olejů a tuků a ze syntetických zdrojů, jako je ropa nebo minerální olej, a že mělo být zavedeno další kritérium kontrolního čísla výrobku (PCN), aby se zohlednily rozdíly v nákladech výroby vyplývající z různých výrobních procesů. Kontrolní čísla výrobku jsou však vytvořena na základě individuálních vlastností každé dílčí kategorie položek, které vyhovují vymezení dotčeného výrobku, a nikoli na základě ceny každé z těchto položek. Navíc bylo zjištěno, že nejsou žádné významné rozdíly mezi základními vlastnostmi mastných alkoholů vyrobených z přírodních olejů a tuků a mastných alkoholů vyrobených z ropy nebo minerálního oleje, a že ani rozdíl v nákladech výroby není takový, aby vyžadoval odlišení kontrolního čísla výrobku. Toto tvrzení se proto odmítá.
(67)
Některé strany uvedly, že číselné údaje o promítnutí nákladů po dovozu, které činí okolo 3 % dovozní ceny, jež byly použity pro určení úrovně cenového podbízení dotčených zemí, byly nejasné a že se zdá, že v tomto případě byly nevhodné. Informace ověřené v průběhu šetření však prokázaly, že dovážející strany, jako jsou dovozci a uživatelé, musí zaplatit tuto částku nákladů po dovozu, aby uvolnily dotčený výrobek pro volný oběh na trhu Unie. Tyto strany navíc nepředložily žádný důkaz, který by naznačoval, že by náklady po dovozu nebyly v tomto případě správně stanoveny. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto. Metodika použitá pro výpočet cenového podbízení, jak je objasněna v 74. a 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, se tedy potvrzuje.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Předběžné poznámky
(68)
Navzdory změně vlastnictví zmíněné v 58. bodu odůvodnění se mělo za to, že údaje, které poskytl žadatel, jenž odstoupil, a které byly ověřeny v jeho prostorách, by neměly být automaticky vyloučeny z analýzy újmy, protože jeho výroba zůstává součástí výroby v Unii.
(69)
Některé strany uvedly, že určité údaje poskytnuté ze strany výrobního odvětví Unie, zejména o jejich nákupu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Malajsie a Indonésie, by měly být vyloučeny z analýzy újmy a výpočtu rozpětí újmy, protože veškerá údajná újma týkající se tohoto nákupu by byla újmou, kterou si výrobní odvětví Unie přivodilo samo. Jak je však uvedeno v 63. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tento nákup byl způsoben hlavně dočasným uzavřením jednoho z výrobních míst jednoho výrobce. Tento nákup navíc nebyl ve srovnání s celkovou výrobou žadatelů významný. Neexistovaly tedy žádné přesvědčivé důvody pro vyloučení nákupu uvedených výrobců z analýzy újmy nebo výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(70)
Předběžné poznámky uvedené v 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity, prodej a podíl na trhu
(71)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 77. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(72)
Po vyhlášení prozatímního nařízení bylo zjištěno, že v důsledku administrativní chyby je třeba provést opravy průměrných jednotkových cen výrobního odvětví Unie. Níže uvedená tabulka ukazuje změněný trend jednotkové ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v Unii
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
123
102
96
Meziroční změna v %
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(73)
Oproti tomu, co je uvedeno v 84. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, ceny výrobního odvětví Unie poklesly v posuzovaném období o 4 %. K významnému snížení došlo mezi roky 2008 a 2009 s dalším poklesem v průběhu OŠ. V tomto období poklesly prodejní ceny o 22 %. Výše uvedená změna nemá žádný dopad na závěr týkající se hospodářské situace výrobního odvětví Unie a vzhledem k tomu, že ohledně průměrných jednotkových cen výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 82. a 83. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Stav zásob, zaměstnanost, mzdy a produktivita, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál, růst, velikost skutečného dumpingového rozpětí
(74)
Některé strany tvrdily, že není možné, aby byla výrobnímu odvětví Unie způsobena újma, protože společnosti, které jsou součástí výrobního odvětví Unie, jsou vertikálně integrované a dovážely dotčený výrobek ze třetích zemí. Proto mohly použít dovážený výrobek pro navazující stupně své výroby a prodat vlastní výrobu, která není zisková.
(75)
Je třeba poznamenat, že u určitých antidumpingových šetření mají výrobci, jako jsou výrobci oceli a výrobci chemických výrobků, zahrnutí v těchto případech do vymezení výrobního odvětví Unie, navazující činnost a že část jejich výroby dotčeného výrobku je určena pro vlastní spotřebu. V takové situaci je však možná existence podstatné újmy pro výrobní odvětví Unie šetřena výhradně u výroby a prodeje dotčeného výrobku. V tomto případě byla podstatná újma zjištěna u činnosti s dotčeným výrobkem, jak je objasněno v 77. až 93. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Strany neposkytly žádné důkazy prokazující, že zjištění obsažená v těchto bodech odůvodnění jsou nesprávná a že výrobnímu odvětví Unie nebyla v průběhu období šetření způsobena podstatná újma. Toto tvrzení se tudíž odmítá.
(76)
Některé strany uvedly, že uzavření určité výrobní kapacity ze strany žadatelů poskytlo zavádějící pohled na údajnou újmu, která jim byla způsobena. Tyto strany tvrdily, že v Unii existovali další výrobci, kteří přispěli ke kapacitě v Unii, a že na základě investic do nové kapacity se kapacita výrobního odvětví Unie zvýšila. To sotva svědčí o výrobním odvětví, kterému by byla způsobena újma. Další strany uvedly, že pokles investic neznamená újmu, nýbrž přemístění výroby mimo Unii.
(77)
Šetřením bylo zjištěno (viz 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v roce 2008 zvýšila o 9 %, ale poté klesla o 10 % během OŠ. Byl to výsledek přijatých rozhodnutí, která čelila konkurenci z dotčených zemí, a následná dočasná uzavření výrobních kapacit byla rovněž způsobena tlakem dumpingového dovozu. V 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo ohledně investic zjištěno, že se investice vynaložené ze strany výrobního odvětví Unie v Unii snížily v průběhu posuzovaného období o 35 %. To je jeden z několika činitelů újmy, který umožnil v 92. a 93. bodu odůvodnění prozatímního nařízení vyvodit závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla v průběhu období šetření způsobena podstatná újma.
(78)
Jelikož ohledně stavu zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity, ziskovosti, peněžního toku, investic, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál, růstu a velikosti skutečného dumpingového rozpětí nebyly předloženy další připomínky, potvrzují se 85. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Vývoj po období šetření
(79)
Některé strany tvrdily, že neexistují žádné důkazy, že by výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, a skutečnost, že jeden ze dvou původních žadatelů přestal šetření podporovat, prokázala, že mu žádná újma způsobena nebyla. Argumentovalo se také tím, že ukazatele újmy u zbývajícího žadatele neprokázaly stav újmy.
(80)
Je třeba poznamenat, že daná společnost nenapadla šetření, nýbrž zaujala neutrální stanovisko. Proto se pořád mělo za to, jak je objasněno v 57. bodu odůvodnění, že je vhodné ponechat oba výrobce v Unii jako součást výrobního odvětví Unie.
(81)
Bylo uváděno, že v období po uplynutí OŠ došlo ke zřetelnému nárůstu cen a že tento cenový vývoj v tomto období povede ihned k realizaci zisku ze strany žadatelů, kteří sami ohlásili ve svých veřejných výkazech za období 2010-2011 lepší výsledky.
(82)
Některé strany uváděly, že v období po uplynutí OŠ došlo k významnému zlepšení situace výrobního odvětví Unie, a zdůrazňovaly, že některé společnosti plánují výstavbu nových výrobních zařízení v Unii. Tvrdilo se také, že vzhledem k nedávnému zvýšení dovozních cen by se měla opatření pozastavit nebo uložit v podobě minimální dovozní ceny (MDC).
(83)
Události, ke kterým došlo po období šetření, se obvykle v antidumpingovém šetření nezohledňují. Kromě toho nebyly předloženy žádné důkazy, které by naznačovaly, že uvedené události po období šetření jsou zřejmé, nesporné a trvalé. Pokud se jedná o jakékoli pozastavení konečných opatření, mělo by se na ně pohlížet z hlediska vývoje po období šetření, který by byl trvalý.
(84)
Pokud jde o uložení MDC, má se za to, jak je vysvětleno v bodech 123 až 126, že nenastaly okolnosti, jež by jej odůvodňovaly. Proto se všechna výše uvedená tvrzení odmítají.
6. Závěr ohledně újmy
(85)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend. Na základě výše uvedeného se potvrzuje závěr vyvozený v 92. a 93. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobnímu odvětví Unie byla v období šetření způsobena podstatná újma.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu
(86)
Jedna strana poznamenala, že analýza ve 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je chybná, protože se zdá, že vytváří vazbu mezi celkovým a nepřetržitým poklesem spotřeby a nárůstem dovozu, zatímco podle této strany se dovoz z dotčených zemí vyvíjel v souladu se spotřebou.
(87)
Mělo by být skutečně upřesněno, že - jak je zmíněno v 64. až 66. bodu odůvodnění prozatímního nařízení - spotřeba v průběhu posuzovaného období celkově vzrostla o 2 %. To však nezpochybňuje skutečnost, že v průběhu posuzovaného období došlo k významnému celkovému nárůstu objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu (viz 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení), zatímco velikost trhu zůstala téměř nezměněna a zatímco výrobní odvětví Unie ztratilo zejména od roku 2009 do období šetření důležitý podíl na trhu.
(88)
Některé strany argumentovaly, že trendy dovozu z dotčených zemí nejsou spojeny se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Unie, zejména s objemem prodeje, hodnotou prodeje a ziskovostí. Tyto strany tvrdí, že když v roce 2008 vzrostl dovoz, došlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie, a poté, když byl dovoz stálý, ziskovost významně poklesla.
(89)
Navzdory výše uvedenému tvrzení byla šetřením zjištěna celková korelace mezi levným dumpingovým dovozem a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, v průběhu celého posuzovaného období (viz 95. až 98. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Šetřením bylo také prokázáno, že v posuzovaném období nemohlo dojít k zotavení výrobního odvětví Unie v důsledku vyššího výskytu levného dumpingového dovozu na trh Unie. Proto by mělo být toto tvrzení odmítnuto.
(90)
Bylo také uvedeno, že se vyskytovaly rozdíly v trendech dovozu podle druhů alkoholu vyráběných některými vyvážejícími výrobci a že by proto měla být pro tyto alkoholy provedena samostatná analýza újmy. Různé druhy, které jsou zahrnuty do rozsahu výrobků, však mají stejné základní vlastnosti. Šetření neodhalilo žádný významný rozdíl mezi mastnými alkoholy vyrobenými z různých surovin. V tomto případě proto nejsou důvody pro zavedení samostatné analýzy trendů podle druhu alkoholu.
(91)
Argumentovalo se také tím, že újmu nelze přičítat Indii, protože její dovoz se v posuzovaném období nezvýšil, zejména když není zohledněn nákup ze strany žadatelů. Bylo však zjištěno, že dovoz z Indie na trh v Unii byl realizován za dumpingové ceny a že rozpětí újmy bylo značně vyšší, než je nepatrná úroveň ve výši 2 %. Kromě toho, jak je objasněno v 63. až 65. bodu odůvodnění, byly pro tyto tři dotčené země splněny podmínky pro souhrnné posouzení. Toto tvrzení by tedy mělo být odmítnuto.
(92)
Argumentovalo se také tím, že újma nemohla být přičítána společnostem, které neuplatnily rozpětí cenového podbízení, nebo - z tohoto důvodu - celkovému dovozu z Indonésie.
(93)
Jak bylo vysvětleno v 63. až 65. bodu odůvodnění, byly splněny všechny podmínky souhrnného posouzení dotčeného dovozu. Za účelem analýzy újmy a její příčiny byly tedy účinky, které měl levný dumpingový dovoz z dotčených zemí na výrobní odvětví Unie, posouzeny společně. To, že nedochází k cenovému podbízení, navíc nevylučuje existenci podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Jak bylo také objasněno ve 124. až 127. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zjištěno, že cena účtovaná ze strany výrobního odvětví Unie nebyla dostačující na to, aby pokryla všechny výrobní náklady a zajistila přiměřené ziskové rozpětí, které by mohla zajistit při neexistenci dumpingového dovozu v průběhu období šetření. Tato námitka se proto zamítá.
(94)
Jelikož ohledně účinků dumpingového dovozu nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se 95. až 98. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
(95)
Několik stran uvedlo, že skutečná příčina újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, by měla být přičtena finanční krizi, protože hlavní újma pro toto výrobní odvětví nastala, když se stabilizoval dovoz z dotčených zemí. Bylo také zmíněno, že zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie bylo podobné jako to, které bylo zaznamenáno u dalších společností působících v chemickém odvětví.
(96)
Krize sehrála úlohu ve výkonu výrobního odvětví Unie. Trendy činitelů újmy, jako je využití kapacity a objem prodeje, prokazují, že se situace výrobního odvětví Unie s krizí zhoršovala a se zotavením trhu poněkud zlepšovala. Šetřením však bylo prokázáno, že toto zlepšení neumožnilo zotavení výrobního odvětví Unie, jehož hospodářská situace se velmi lišila od situace převládající na počátku posuzovaného období. Kromě toho, jak je zmíněno v 89. bodu odůvodnění, rok 2008, právě před začátkem finanční krize, byl rokem nejvyššího nárůstu dumpingového dovozu z dotčených zemí a nejprudšího poklesu objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Po tomto roce nedošlo k zotavení výrobního odvětví Unie a na trhu Unie se i nadále vyskytoval v masivním měřítku dumpingový dovoz. Z těchto důvodů je zřejmé, že bez ohledu na další činitele k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispěl v průběhu období šetření do značné míry dumpingový dovoz. Toto tvrzení se proto odmítá.
(97)
Některé strany také uvedly, že skutečnou příčinou údajné újmy pro výrobní odvětví Unie byl dovoz z dalších třetích zemí, pokles poptávky, vyšší ceny surovin a absence řádného přístupu k těmto surovinám, špatná strategická rozhodnutí přijatá ze strany výrobního odvětví Unie, konkurenční tlak na jejich navazujícím trhu, pokles výroby dotčeného výrobku určeného pro vlastní spotřebu a obecná změna tržních podmínek a konkurenční situace na trhu Unie.
(98)
Stojí za zmínku, že výše uvedené strany nebyly schopné doložit svá tvrzení a prokázat, že příčinnou vazbu mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem přerušují činitele jiného druhu, než je levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
(99)
Některé strany uvedly, že Komise neprovedla zkoumání možného dopadu prodeje rozvětvených mastných alkoholů na prodej dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie a účinků, který měl na hospodářskou situaci tohoto odvětví. Šetření se zaměřilo na výrobek, jehož vymezení je v 8. až 12. bodu odůvodnění, a žádná strana nepředložila spolehlivé údaje, které by umožnily posoudit možný negativní dopad rozvětvených mastných alkoholů na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení se tedy odmítá.
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků jiných činitelů, potvrzují se 99. až 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(101)
Šetřením nebyla zjištěna skutečnost, která by naznačovala, že by existovaly jiné činitele než levný dumpingový dovoz z dotčených zemí, které by přerušovaly příčinnou vazbu mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem.
(102)
Jelikož ohledně příčinné souvislosti nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 107. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Výrobní odvětví Unie
(103)
Jelikož ohledně zájmu výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se 112. a 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovozci
(104)
Jelikož ohledně zájmu dovozců nebyly předloženy připomínky, potvrzují se 115. a 116. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Uživatelé
(105)
Připomíná se, že pro posouzení možného dopadu antidumpingových opatření na uživatele v Unii se šetření soustředilo hlavně na souhrnné údaje, které poskytlo pět velkých uživatelských společností, které byly navštíveny v prozatímní fázi.
(106)
Na tomto základě bylo s prozatímní platností zjištěno, že podíl nákladů dotčeného výrobku na celkových nákladech výroby této skupiny je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %. Dostupné údaje však byly přezkoumány a na základě nových výpočtů a opravy některých hodnot bylo zjištěno, že tento rozsah činí od 15 % do 25 %. Podobně bylo zjištěno, že i průměrné ziskové rozpětí u činnosti, při níž se využívá dotčený výrobek, činí pro tuto skupinu pěti navštívených společností přibližně 6 %; nové výpočty prokazují vyšší průměrné ziskové rozpětí, které se pohybuje okolo 7,5 %. Závěrem byl také opraven průměrný podíl činnosti, při níž se používá dotčený výrobek, na celkové činnosti. Tento podíl byl s prozatímní platností stanoven přibližně na 22 %, zatímco podle nových výpočtů byl zjištěn procentní podíl ve výši 25 %.
(107)
Po vyhlášení prozatímního nařízení reagovala řada uživatelů a k poskytnutým konečným informacím vznesla připomínky. Napadli výběr pěti uživatelských společností uvedených ve 118. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a uvedli, že údaje použité pro posouzení možného dopadu opatření na uživatelské výrobní odvětví nejsou transparentní, nejsou založeny na reprezentativních stranách a jsou založeny na nízkém počtu stran. Argumentovalo se tím, že analýza by měla zohlednit údaje, které poskytli všichni uživatelé spolupracující při šetření.
(108)
Jak je však uvedeno ve 117. a 118. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zatímco 21 spolupracujících společností dohromady představovalo v období šetření okolo 25 % celkového nákupu dotčeného výrobku ze strany Unie, pět společností využitých pro posouzení zájmu uživatelů představovalo okolo 18 % tohoto nákupu a 72 % nákupu dotčeného výrobku ze strany spolupracujících uživatelů. Kromě toho, že těchto pět uživatelů bylo reprezentativních z hlediska objemu nákupu dotčeného výrobku, byli velmi dobře reprezentativní z hlediska různých odvětví činnosti uživatelského výrobního odvětví. Těchto pět navštívených společností je skutečně různorodou skupinou, která zahrnuje nejen výrobce prvního využití, tj. výrobce povrchově aktivních látek, ale také uživatele povrchově aktivních látek a uživatele v navazujících stupních.
(109)
Přesto však byla provedena širší analýza a byly zohledněny všechny informace, které předložili spolupracující uživatelé. Zejména bylo provedeno konkrétní posouzení možného dopadu antidumpingových cel na výrobce povrchově aktivních látek jako na samostatnou skupinu, protože tato skupina by potenciálně mohla být uložením opatření nejvíce postižena. Další samostatná analýza byla provedena u druhé skupiny uživatelů zahrnující všechny ostatní uživatelské společnosti, které při šetření spolupracovaly.
(110)
Byla provedena simulace s cílem posoudit možný účinek průměrného cla z dovozu mastných alkoholů ve výši 5 % nejdříve na všechny spolupracující uživatele a poté na tyto dvě samostatné skupiny. Výsledek simulace prokázal, že konečný dopad tohoto průměrného cla na celkové náklady výroby pro činnosti využívající dotčený výrobek by byl pro všechny uživatele přibližně 0,09 %, zatímco dopad stejného cla na navazující výrobek využívající dotčený výrobek by byl pro skupinu výrobců povrchově aktivních látek přibližně 0,05 % a pro druhou skupinu společností by byl přibližně 0,29 %.
(111)
Analýza rovněž prokázala, že výrobci povrchově aktivních látek dosahovali nižšího ziskového rozpětí v těch odvětvích, kde se využíval šetřený výrobek. Tato skupina však dovezla v průběhu OŠ z dotčených zemí jen asi 2,6 % svých celkových nákupů šetřeného výrobku. Procentní podíl činnosti výrobců povrchově aktivních látek využívajících mastné alkoholy na jejich celkovém obratu činí přibližně 24 %. Konečný dopad na výrobní náklady výrobků včetně výrobku, který je předmětem šetření, je tedy i při uložení průměrného dumpingového cla ve výši 5 % velmi omezený a na jejich celkovou ziskovost je dokonce zanedbatelný.
(112)
Někteří výrobci povrchově aktivních látek přesto tvrdili, že jim antidumpingová cla zabrání volně nakupovat suroviny, a povedou tak k narušení v jejich tržním segmentu.
(113)
Jak je uvedeno ve 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň antidumpingových cel a možný dopad na uživatelské výrobní odvětví a na navazující trh nevytváří závažné překážky pro dovoz dotčeného výrobku. Šetřením bylo potvrzeno, že konečná antidumpingová cla nemohou narušit navazující trh. Současně by nemělo být obtížné, aby výrobci povrchově aktivních látek přenesli toto poměrně nízké zvýšení nákladů do konečné ceny svých výrobků. Proto se tvrzení, že antidumpingová cla povedou k narušení navazujícího trhu, odmítají.
(114)
Po zveřejnění konečných zjištění někteří uživatelé trvali na tom, že výrobci v Unii jim odmítli dodávat zboží, přičemž bylo jen málo alternativ pro dodávky. Jak je nicméně uvedeno ve 120. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, relativně nízká úroveň navržených opatření by neměla vyloučit možnost dovážet dotčený výrobek. Výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Kromě toho je možné dovážet i z jiných třetích zemí, na které se opatření nevztahují, a z údajů Eurostatu o dovozu mastných alkoholů ze zbytku světa po OŠ vyplývá, že tento dovoz roste, což svědčí o tom, že údajné nebezpečí nedostatečného zásobení není opodstatněné. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(115)
Některá sdružení uživatelů, která se nepřihlásila ve lhůtě stanovené v bodě 5.3 oznámení o zahájení řízení, tvrdila, že v posouzení zájmu Unie nebyla zohledněna jejich stanoviska, zejména co se týče možného dopadu opatření na malé a střední podniky a na specifická odvětví. Je však třeba poznamenat, že ke všem připomínkám těchto sdružení se v tomto šetření přihlédlo. Jak je navíc zmíněno ve 109. bodu odůvodnění, v posouzení zájmu Unie byly zohledněny všechny informace předložené spolupracujícími uživateli. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(116)
Několik stran tvrdilo, že pokud dojde k uložení daných opatření, mělo by být jejich trvání omezeno na dobu maximálně dvou let. Podle základního nařízení se konečné antidumpingové opatření obvykle ukládá na dobu pěti let. Jelikož žádná z těchto stran neprokázala, že je dvouleté období v souladu s požadavkem v čl. 11 odst. 1 základního nařízení dostatečné na to, aby došlo k vyrovnání účinku dumpingu, jenž působí újmu, nezdá se, že existuje pádný důvod, proč uplatnit jinou než běžnou délku trvání opatření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(117)
Jelikož ohledně zájmu uživatelů nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se, že uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku by nebylo proti zájmu Unie, a potvrzují se tedy 117. až 121. bod odůvodnění tohoto nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Na základě výše uvedených skutečností může být potvrzen závěr vyvozený ve 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Neexistují žádné přesvědčivé důvody pro neuložení konečných antidumpingových cel z dovozu mastných alkoholů z dotčených zemí.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Připomíná se, že ziskové rozpětí použité pro výpočet cílového zisku v prozatímní fázi bylo 7,7 %. Žadatelé tvrdili, že vhodnější by byl cílový zisk ve výši 15 %. V této souvislosti by mělo být poznamenáno, že nepředložili ověřitelné důkazy na podporu tvrzení, že cílový zisk je příliš nízký. Proto se navrhuje, aby byl potvrzen prozatímní cílový zisk ve výši 7,7 %, který vychází ze ziskového rozpětí za celou činnost v oblasti alkoholů, kterého dosáhl jeden žadatel ve svém posledním ziskovém roce před prudkým zvýšením levného dumpingového dovozu.
(120)
Některé strany tvrdily, že hodnota 7,7 % není realistická a je příliš vysoká. Pro určení úrovně pro odstranění újmy navrhovaly použít nižší ziskové rozpětí od 3 % do 5 %. Toto tvrzení však nebylo doloženo žádnými důkazy, které by prokázaly, že navrhovaný zisk by byl ziskem, kterého by výrobní odvětví Unie mohlo dosáhnout, kdyby nedocházelo k dumpingovému dovozu na trhu Unie; tvrzení proto nebylo přijato.
(121)
Některé strany tvrdily, že Komise chybně určila úroveň pro odstranění újmy na základě rozpětí prodeje pod cenou, zatímco měla použít rozpětí cenového podbízení. V tomto případě se nemělo za to, že by rozpětí cenového podbízení bylo vhodným základem pro určení úrovně pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, protože by neodráželo úroveň ceny, které by mohlo být dosaženo, kdyby nedocházelo k dumpingovému dovozu na trhu Unie. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
(122)
Na tomto základě mohou být potvrzena prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, jak je uvedeno ve 127. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
2.1 Forma konečných opatření
(123)
Jak je uvedeno v 79. až 84. bodě odůvodnění, některé strany mimo jiné tvrdily, že současná opatření by se měla pozastavit, jelikož vývoj na trhu Unie (zvýšení ceny dotčeného výrobku), který nastal po období šetření, je zřejmý, nesporný a trvalý. Tvrdily též, že případná konečná opatření by neměla mít podobu valorického cla, a spíše by měla být uložena ve formě MDC.
(124)
Má se nicméně za to, že okolnosti tohoto konkrétního případu nezdůvodňují uložení minimální dovozní ceny. Tato forma opatření by se dala snadno obejít vzhledem k povaze dotčeného výrobku a složitých firemních struktur dotčených vývozců.
(125)
Nutno však přiznat, že trh s daným výrobkem je cenově citlivý, a proto by bylo rozumné minimalizovat dopad konečných opatření na uživatele v Unii pro případ možného výrazného růstu cen dotčeného výrobku. Proto se považuje za vhodné změnit formu konečných opatření z valorických cel na specifická cla.
(126)
Očekává se, že tato forma opatření do určité míry omezí možný nežádoucí negativní dopad na uživatele v případě, že zvýšení cen bude výrazné a rychlé. Pokud by na druhé straně došlo ke snížení cen, specifická cla by zajistila dostatečnou ochranu výrobců v Unii. Základem specifických cel jsou hodnoty CIF vývozů Unie spolupracujících společností během OŠ, přepočtené na eura pomocí měsíčních směnných kurzů a vynásobené (podle pravidla nižšího cla) buď dumpingovým rozpětím, nebo rozpětím újmy, cokoli z toho je nižší.
(127)
Dva vyvážející výrobci v této souvislosti namítli, že místo měsíčního by se měl použít průměrný roční směnný kurz. Nutno však poznamenat, že v souladu s obvyklou praxí se k přepočtu měn v antidumpingovém šetření používají měsíční směnné kurzy. To byl také případ tohoto šetření. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
(128)
Žadatel tvrdil, že při stanovení specifických cel měly být použity současné ceny mastných alkoholů, nikoli hodnoty CIF během OŠ. Je třeba poznamenat, že specifická cla se stanovují na základě výpočtu dumpingu a újmy za období šetření. Nebyly předloženy žádné řádné argumenty, jež by zdůvodňovaly to, aby se v tomto případě při výpočtu specifických cel vycházelo z období po OŠ. Proto byla tato námitka zamítnuta.
2.2 Uložení konečných opatření
(129)
Po zveřejnění prozatímních opatření se přihlásil potenciální vyvážející výrobce a uvedl, že zbytková celní sazba by měla být stanovena na úrovni nejvyššího uloženého cla, a nikoli na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u Indonésie. Zbytkové clo se však stanoví na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zbytkovému dumpingovému rozpětí nebo zbytkovému rozpětí újmy při použití pravidla menšího cla. Tato námitka byla tedy zamítnuta.
(130)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by měla být ohledně dovozu dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem menšího cla konečná antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy.
(131)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Rovněž jim byla přiznána lhůta, ve které mohly k poskytnutí konečných informací předkládat svá vyjádření. Připomínky, které strany předložily, byly řádně přezkoumány a zjištění byla v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(132)
Navrhovaná konečná antidumpingová cla jsou následující:
Země
Společnost
Konečné specifické antidumpingové clo (EUR/t čisté hmotnosti)
Indie
VVF Limited
46,98
Všechny ostatní společnosti
86,99
Indonésie
P.T. Musim Mas
45,63
Všechny ostatní společnosti
80,34
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd.
51,07
Všechny ostatní společnosti
61,01
(133)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v tomto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se zde konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a na takový dovoz by měla se použít celní sazba pro „všechny ostatní společnosti“.
(134)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (10) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, mělo by být toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla.
3. Závazky
(135)
Jeden indický a jeden malajsijský vyvážející výrobce spolu s jeho dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Obě nabídky obsahovaly velký počet skupin výrobků (podle chemických specifikací), přičemž každé skupiny se týkala jiná minimální dovozní cena (MDC); cenové rozdíly mezi skupinami činily u malajsijského vývozce až 25 % a u indického vývozce až 100 %. V rámci jednotlivých skupin se ceny navíc lišily až o 20 %, což hrozilo vysokým rizikem křížové kompenzace. Bylo také konstatováno, že nabídka indického vývozce neřešila kolísání cen dotčeného výrobku. Další riziko křížové kompenzace bylo zjištěno u malajsijského vývozce a jeho dovozce ve spojení v Unii, který odebíral dotčený výrobek nejen od malajsijského vývozce, ale i od jiných dodavatelů. Pro celní orgány by rovněž bylo obtížné určit chemickou specifikaci výrobku bez individuální analýzy, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná. Proto byly nabídky závazku zamítnuty. V návaznosti na návrh na změnu formy opatření jeden vyvážející výrobce upravil svou nabídku závazku a navrhl pro všechny skupiny výrobků průměrnou MDC, díky čemuž - jak tvrdil - již nebude hrozit riziko křížové kompenzace. Druhý vyvážející výrobce pouze trval na své původní nabídce. Vzhledem k počtu druhů výrobků a rozdílnostem v jejich cenách by však MDC mohla zcela ohrozit účinnost opatření. Struktura společností a jejich výše popsaných nabídek navíc stále představuje překážku pro přijetí závazku. Režim vykazování a cen navržený jedním vývozcem tyto obavy neřeší a v každém případě by kontrola na jeho základě byla velmi pracná až neproveditelná. Nabídky závazku tudíž nelze přijmout.
4. Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(136)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Konečné antidumpingové clo (EUR/t čisté hmotnosti)
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
Všechny ostatní společnosti
86,99
B999
Indonésie
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
Všechny ostatní společnosti
80,34
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Pelabuhan Klang, Selangor Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
Všechny ostatní společnosti
61,01
B999
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena, poměrně rozdělena za účelem určení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (11), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení (EU) č. 446/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 8. listopadu 2011.
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1138/2011 НА СЪВЕТА
от 8 ноември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 446/2011 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси („FOH“) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата започна с известие за откриване на антидъмпингова процедура, публикувано на 13 август 2010 г. (3), въз основа на жалба, подадена на 30 юни 2010 г. от двама производители от Съюза - дружеството Cognis GmbH (Cognis) и дружеството Sasol Olefins & Surfactants GmbH (Sasol) (наричани по-долу двете заедно „жалбоподателите“). Тези две дружества съставляват съществен дял, в конкретния случай над 25 %, от общото производство в Съюза на продукта, предмет на разследването.
(3)
Както е посочено в съображение 9 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(4)
След оповестяването на основните факти и съображения, на базата на които беше взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни представиха в писмен вид своите становища по временните констатации. На заинтересованите страни, които изявиха такова желание, беше предоставена възможността да бъдат изслушани.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, стоящи в основата на намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („оповестяване на окончателните мерки“). На страните бе даден срок, в който те да могат да представят своите коментари по оповестяването на окончателните мерки.
(7)
Представените от заинтересованите страни устни и писмени коментари бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(8)
Разглежданият продукт, в съответствие с посоченото в съображения 10 и 11 от регламента за временните мерки, е наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00.
(9)
След налагането на временните мерки, някои страни изразиха недоволство във връзка с двусмислеността на определението на разглеждания продукт. Те заявиха, че според известието за откриване на процедурата в продуктовия обхват са включени единствено линейните FOH, като по този начин са изключени FOH, съдържащи разклонени изомери, или разклонени FOH. Други страни заявиха, че няма смисъл да се изключват FOH, съдържащи разклонени изомери, получени чрез оксопроцес, защото те имат същата употреба и се конкурират с линейните FOH на пазара.
(10)
Беше установено, че всички видове FOH, предмет на настоящото разследване, както е описано в съображение 8, независимо от възможните различия в използваните за тяхното производство суровини или разновидности на производствения процес, притежават едни и същи или много сходни основни физически, химични и технически характеристики и се използват за едни и същи цели. Възможните разновидности на разглеждания продукт не променят с нищо основното му определение, неговите характеристики или възприемането му от различните страни.
(11)
На горното основание временното решение за изключването на FOH, съдържащи разклонени изомери, от обхвата на продукта, упоменато в известието за откриване на процедурата, и за изключването на производството на разклонени FOH от тези дружества от определението за производство на Съюза (включително онези дружества, които произвеждат FOH чрез оксопроцес) следва да остане в сила. Поради липсата на други коментари по отношение на разглеждания продукт, съображения 10 и 11 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Сходен продукт
(12)
Следва да се припомни, че в съображение 13 от регламента за временните мерки беше направено временното заключение, че линейните FOH и разклонените FOH не са сходни продукти, поради което данните, с които разполагат производителите на FOH, изработени от разклонени изомери, следва да бъдат изключени от анализа на вредите.
(13)
При липсата на други коментари относно сходния продукт, съображения 12 и 13 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Индия
1.1. Нормална стойност
(14)
При липсата на коментари относно определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 14-18 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.2. Експортна цена
(15)
При липсата на коментари относно определянето на експортната цена, временните констатации в съображение 19 от регламента за временните мерки се потвърждават.
1.3. Сравнение
(16)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки и двамата индийски производители износители подновиха искането си продажбите, извършени от тях на единия от първоначалните жалбоподатели в Съюза по време на РП, да не се вземат предвид при изчисляване на дъмпинговия марж (вж. съображение 22 от регламента за временните мерки). Дружествата мотивираха искането си с обстоятелството, че в член 9.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО се предвижда размерът на митото, което следва да се наложи, да бъде по-малък или равен на дъмпинговия марж. Индийските производители износители се позоваха и на член 2.4 от Антидъмпинговото споразумение на СТО, съгласно който следва да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност. На тази основа те заявиха, че жалбоподателят е договорил с тях закупуването на много големи количества на много ниски цени в момента, в който той е подготвял жалбата, и че от това следва, че цените по тези сделки не са били определени коректно и по тази причина тези сделки не следва да се включват в изчисленията на дъмпинга.
(17)
Преди всичко следва да се отбележи, че фактът, че Антидъмпинговото споразумение на СТО позволява налагането на мито под пълния размер на дъмпинговия марж не поражда задължение за налагането на мито в такъв размер. Член 9, параграф 4 от основния регламент установява само задължение за ограничаване на антидъмпинговото мито до равнище, което е достатъчно за отстраняване на вредата. Нещо повече, липсват доказателства за това, че цените не са били свободно договорени между страните. Проверка на всички покупки, направени от въпросния жалбоподател, също показа, че цените, договаряни от двамата индийски производители износители, са в съответствие с цените, договорени от въпросния жалбоподател при покупки на съпоставими продукти от други доставчици. Освен това беше установено, че жалбоподателят е внасял разглеждания продукт от индийските производители износители в продължение на няколко години, а не само по време на РП. Нещо повече, един от производителите износители заяви в устно изслушване, председателствано от служителя по изслушванията, че фактурираните от него цени на името на въпросния жалбоподател са били структурно по-ниски от фактурираните на името на други клиенти. В заключение, няма доказателства, че цените не са били определени по справедлив начин само поради това, че продажбите са били направени на жалбоподател, и се потвърждава, че твърдението се отхвърля.
(18)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки и двамата индийски производители износители подновиха искането си за корекция с цел вземане под внимание на конвертирането в друга валута в съответствие с член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент, изтъквайки, че от ноември 2009 г. е налице трайно поскъпване на индийската рупия (INR) спрямо еврото (EUR), което е възможно да попречи на правилното изчисление на дъмпинга (вж. съображение 23 от регламента за временните мерки). И двамата производители износители потвърдиха, че техните продажни цени през втората половина на РП са били по-високи от тези през първата половина на РП, но заявиха, че тази тенденция се дължи изключително на увеличение на разходите за суровини и на общото подобрение на пазарните условия след края на икономическата криза и не отразява поскъпването на индийската рупия спрямо еврото. Освен това дружествата заявиха, че дори да са били в състояние да коригират редовно и на кратки интервали своите цени, никога не биха могли точно да предвидят промените в обменните курсове за бъдещ период.
(19)
Разследването показа, че въпреки постепенното поскъпване на индийската рупия спрямо еврото през втората половина на РП, цените, на които всеки индийски производител износител е извършвал продажби на основните продукти на няколко основни клиенти, всъщност са се променяли ежемесечно, по-специално през втората половина на РП. Поради това няма индикация за това, че цените на продажбите за Съюза не са могли да бъдат променяни в същото време, за да отразят и промените във валутните обменни курсове в рамките на 60 дни, както е предвидено в член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент и член 2.4.1 от Антидъмпинговото споразумение на СТО. Тъй като в някои случаи цените често са били променяни, всяка промяна в обменните курсове също е можела да бъде отразена. Освен това, това показва, че пазарът на FOH като цяло е отворен за приемане на честите промени на цените. Поради това, дори в случаите когато цените са били променяни по-рядко, няма доказателства, че това не е било поради направения от страните търговски избор. Фактът, че цените могат бързо да бъдат приспособявани, за да отразят променените пазарни условия (в конкретния случай се твърди, че последните се дължат на промени във валутните обменни курсове), е дал на индийските производители износители възможността да вземат предвид тези промени в своите продажни цени, при желание от тяхна страна, което очевидно е било направено в редица случаи. С оглед на гореизложеното, корекция за валутното конвертиране не се приема и искането се отхвърля.
(20)
След оповестяването на временните мерки един производител износител от Индия заяви, че корекция като тази, отчитаща разликите в косвените данъци, предвидена в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент и направена по отношение на определени видове продукти, също така би трябвало да бъде направена и по отношение на продукти и смеси с дължина на веригата C12 и C14, тъй като платеното мито върху суровините, вложени при производството на тези продукти, се възстановява при износ на продукта. По време на разследването обаче не бе предоставена никаква информация, която да може да бъде проверена на място и да доказва, че впоследствие тези мита действително са били възстановявани. След оповестяването на окончателните мерки дружеството заяви, че неговите коментари не са били правилно разбрани и че всички суровини, използвани за производството на продукти и смеси с дължина на веригата C12 и C14, са били внесени безмитно. Тъй като се налага заплащането на косвен данък, ако тези суровини впоследствие бъдат включени в продукти, продавани на вътрешния пазар, дружеството заяви, че е необходимо да бъде направена корекция на нормалната стойност за тези специфични видове продукти. Представените по време на проверката доказателства обаче сочат, че специфичните суровини, които са необходими за производството на продуктовите видове с дължина на веригата C12 и C14 и които са били внесени безмитно по време на РП, са били достатъчни за производството само на сравнително малка част от продажбите на дружеството за износ на този продукт по време на РП. Затова е сигурно, че най-малко две трети от изнесения продукт с дължина на веригата C12 и C14 са били произведени чрез използване на суровини, за които са били платени вносни мита. Тъй като дружеството така и не представи никакви доказателства, които да сочат, че някоя от тези безмитно внесени суровини е била използвана за продажби за износ в Съюза, а не за продажби за износ в трети държави, горното твърдение се отхвърля.
(21)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението, изложеното в съображения 20-23 от регламента за временните мерки се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(22)
При липсата на коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 24-26 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(23)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Всички други дружества
9,3 %
2. Индонезия
2.1. Нормална стойност
(24)
След оповестяването на временните и на окончателните мерки един индонезийски производител износител заяви, че при определянето на рентабилността на сделките, търговските, общите и административните разходи (ТОА разходите) не е трябвало да бъдат разпределени между отделните сделки въз основа на оборота и че това е довело до констатацията за нерентабилност на редица сделки. Твърдението бе разгледано, но беше счетено за по-подходящо ТОА разходите да бъдат разпределени между отделните сделки въз основа на оборота, предвид естеството на тези разходи, а именно предвид обстоятелството, че те са по-тясно свързани със стойността, отколкото с обема. Следва да се отбележи, че общият размер на ТОА разходите, свързани с всеки вид продукт, остава същият, независимо от това кой от двата метода се използва за разпределянето на ТОА разходите в рамките на индивидуалните сделки. Накрая, сделките, по отношение на които производителят износител оспори резултатите от оценката за рентабилността, бяха преразгледани и отново се потвърди заключението, че сделките са били нерентабилни. Поради това горното искане се отхвърля.
(25)
Същият индонезийски производител износител заяви също така, че при определянето на нивото на печалбата, използвано при конструиране на нормалната стойност, следва да не се изключва печалбата от продажби, за които е установено, че не са били извършени при обичайни търговски условия на ниво вид на продукта, тъй като повече от 80 % от общият обем на продажбите на вътрешния пазар са донесли печалба. По отношение на това твърдение следва да се припомни, че определянето на това кои продажби са били извършени при обичайни търговски условия, става по видове продукти, както е обяснено в съображения 29-32 от регламента за временните мерки, тъй като това е най-подходящият начин продажните цени да съответстват точно на свързаните с тях производствени разходи. Освен това член 2, параграф 6 от основния регламент не изключва разделянето на продукта, предмет на разследването, на видове продукти, когато това е целесъобразно. Поради това продажбите, за които не е установено, че са били извършени при обичайни търговски условия, са изключени на ниво вид продукт при изчисляването на печалбата, която се взема под внимание при конструирането на нормалната стойност. Поради това горното искане се отхвърля.
(26)
Същият индонезийски производител износител заяви също така, че при конструирането на нормалната стойност за някои видове продукти, не е било направено приспадане във връзка с извършени корекции с цел привеждане на нормалните стойности обратно до равнище франко завода. Искането беше прието, а изчислението - съответно изменено.
(27)
При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 27-33 от регламента за временните мерки, коригирани, както е посочено в съображение 26 от настоящия регламент, с настоящото се потвърждават.
2.2. Експортна цена
(28)
След оповестяването на временните мерки един индонезийски производител износител заяви, че не е приведен нито един аргумент цената за свързаното с него дружество вносител в Съюза да бъде счетена за ненадеждна, и за конструирането на експортната цена, по отношение на такива продажби, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че трансферните цени между свързани лица не се считат за надеждни, тъй като те биха могли да бъдат изкуствено определени на различни нива в зависимост от това кое би било по-изгодно за съответните свързани дружества. Поради тази причина конструирането на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, с използване на разумен марж на печалбата, независимо от действителната печалба в резултат на трансферните цени, предотвратява нарушаващите търговията последици, които могат да възникнат от трансферните цени. Поради това горното искане се отхвърля.
(29)
По отношение на експортните продажби за Съюза чрез свързани вносители, намиращи се в Съюза, след оповестяването на временните мерки и двамата индонезийски износители заявиха, че маржът на печалбата, използван при конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, е бил неподходящ. И двамата изтъкнаха, че данните за печалбата, използвани на етапа на формулиране на временните констатации, са се отнасяли само до един оказал частично съдействие вносител и не са били проверени, поради което не са били надеждни. По тази причина те предложиха да се използва печалба в размер на 5 %, както това е направено при други разследвания. Предвид ниското ниво на съдействие от страна на независими вносители при настоящото разследване, горният аргумент се приема и беше приложено ниво на печалбата от 5 %, което е в съответствие с нивата на печалба, използвани при предходни разследвания в същия сектор.
(30)
При липсата на други коментари по отношение на сравнението, изложеното в съображения 34-36 от регламента за временните мерки, коригирано както е посочено в съображение 29 от настоящия регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(31)
След оповестяването на временните мерки и двамата индонезийски износители отбелязаха, че не е трябвало да се прави никаква корекция за разлики в комисионите в съответствие с член 2, параграф 10, буква и), що се отнася до продажбите, извършени чрез съответните свързани търговци в трета държава. И двете дружества изтъкнаха, че техните производствени дружества в Индонезия и съответните свързани търговци в Сингапур представляват единен стопански субект и че търговците в третата държава действат като експортен отдел на свързаните с тях индонезийски дружества. И в двата случая обаче вътрешните продажби, а също и някои експортни продажби за трети държави, са фактурирани непосредствено от производителя в Индонезия, а търговците в Сингапур получават специфична комисиона. По отношение на едно от индонезийските дружества комисионата е упомената в договор, обхващащ само експортни продажби. Освен това търговците в третата държава продават и продукти, произведени от други производители, в един от случаите - също от несвързани производители. Поради това и двамата свързани търговци в Сингапур явно изпълняват функции, които са сходни с тези на представител, работещ на базата на комисиона. Поради това горното искане се отхвърля.
(32)
След оповестяването на окончателните мерки индонезийското правителство и един индонезийски производител износител повториха твърдението за единен стопански субект, посочен в предходното съображение. Те изтъкнаха, че по дело Matsushitа/Съвета (4) Съдът е постановил, че фактът, че производителят изпълнява определени функции по продажби, не означава, че дружество-производител и търговско дружество не могат да представляват единен стопански субект. Освен това те също така заявиха, че продажбите на трети държави, които се извършват от износителя директно, без участието на търговеца в Сингапур, представляват само малък процент от продажбите за износ и че в решението по делото Interpipe (5) Първоинстанционният съд е постановил, че малкият обем на осъществените от производителя преки продажби не подкрепя твърдението, че не е имало единен стопански субект. На последно място, те изтъкнаха, че по делото Canon/Съвета (6) фактът, че филиал за продажби също така е действал като дистрибутор на продукти на други дружества, не променя констатацията за единен стопански субект.
(33)
Макар че по делото Matsushitа /Съвета Съдът е постановил, че институциите в този случай са можели да заключат, че даден производител, заедно с едно или повече дистрибуторски дружества, които той контролира, представлява стопански субект, макар той самият да изпълнява определени функции по продажби, от това не следва непременно, че е налице задължение даден производител и свързаните с него дружества за продажби да се разглеждат като единен стопански субект. Освен това, за разлика от индонезийския производител износител, самият производител по делото Matsushitа /Съвета не е правил преки продажби. На второ място, в решението по делото Interpipe фактът, че осъществените от производителя износител преки продажби са представлявали само ограничен процент от общия обем на продажбите в Съюза, е бил само един от аспектите, анализирани от Първоинстанционния съд. По-важното е, че Съдът подчерта факта, че тези преки продажби са били извършени на новите държави-членки само в течение на един преходен период. Обратно, в настоящия случай наличните данни указват, че преките продажби на производителя на определени трети държави не са временни, а - поне по принцип - са структурни, т.е. постоянни. Освен това за всеки от засегнатите производители тези продажби представляват значителен процент от неговите продажби на вътрешния пазар. На последно място, по делото Canon/Съвета продажбите на филиала за продажби на производителя износител на вътрешния пазар са включвали и други продукти, които са се продавали само под различно наименование на марката, но въпреки това всички са били произведени от самия производител износител. Поради това горното твърдение отново се отхвърля.
(34)
Едно индонезийско дружество освен това заяви, че дори да не бъде възприето виждането за единен стопански субект, Комисията е наложила „двоен марж“ чрез приспадане от експортната цена за независими клиенти в Съюза както на печалбата за свързания вносител в Съюза, така и на комисионата за свързания търговец в третата държава. И двете обаче са били взети предвид за различни цели и са били приспаднати поотделно. Както е обяснено в съображение 28, при експортни продажби чрез свързани вносители в Съюза, експортната цена е конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независим купувач. В тези случаи е необходима корекция, която да отчете начислената печалба, с цел да се определи надеждна експортна цена на ниво границата на Съюза. Обратно на това, комисионата за свързания търговец в третата държава е приспадната в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(35)
Освен това дружеството заяви, че в случай че експортната цена трябва да се коригира, за да се вземе под внимание комисионата на свързания търговец в третата държава в съответствие с член 2, параграф 10, буква и), следва да се направи идентична корекция по отношение на нормалната стойност, тъй като този търговец е координирал също така продажби на вътрешния пазар. Писменият договор между търговеца и производителя в Индонезия обаче обхваща само експортни продажби. Освен това продажбите на вътрешния пазар са фактурирани от дружеството в Индонезия. Поради това горното искане се отхвърля.
(36)
По отношение на корекцията в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент се счита за целесъобразно да се използва разумен марж на печалбата, независимо от действителната печалба в резултат на трансферни цени, за да се предотвратят нарушаващите търговията последици, които могат да възникнат от трансферните цени. Поради това действителните маржове на печалбата на търговците в третата държава, които бяха използвани на етапа на формулиране на временните констатации, бяха заменени с печалба в размер на 5 %, която се счита за разумна печалба при дейностите, извършвани от търговски дружества в химическия сектор, както беше направено в предишните случаи. (7)
(37)
Друго индонезийско дружество заяви, че Комисията е приспаднала на два пъти разходите за комисиони, свързани с продажбите, осъществени чрез негов свързан вносител в Съюза. Дружеството изтъкна, че корекция както за сметка на ТОА разходите на свързания вносител, така и за сметка на разходите за комисиони като пряк разход по реализацията, е направена при конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Тъй като разходите за комисиони вече са включени в ТОА разходите, това е довело до двойно приспадане на разходите за комисиони. Бе констатирано, че това твърдение е основателно и изчислението беше съответно изменено.
(38)
Едно дружество отново настоя за корекция поради разлики във физичните характеристики с аргумента, че то изнася за Съюза продукта, предмет на разследването, както в течно, така и в твърдо състояние, докато на вътрешния пазар го продава само в твърдо състояние, и че цените на продукта, предмет на разследването, в течно състояние са по-ниски, отколкото цените на същия продукт в твърдо състояние (вж. съображение 39 от регламента за временните мерки). В подкрепа на това твърдение дружеството представи копие от две фактури за продажби на други експортни пазари. Тези доказателства обаче не можаха да бъдат проверени на този късен етап от процедурата, нито беше възможно да се установи приложимостта на изтъкнатата разлика спрямо всички случаи, в които съществуваха споменатите по-горе разлики във физичните характеристики. Поради това горното искане се отхвърля.
(39)
След оповестяването на временните мерки един индонезийски износител заяви, че лихвеният процент, използван в регламента за временните мерки за изчисляване на кредитните разходи на свързания с него вносител в Съюза, е непропорционален и предложи да бъде използван лихвен процент, основаващ се на данните за РП, публикувани от Deutsche Bundesbank. Тъй като лихвеният процент, използван в регламента за временните мерки за изчисляване на кредитните разходи на това дружество, е основан на информация, предоставена от други страни, поради което отразява тяхното конкретно финансово състояние, а не непременно това на въпросния свързан вносител, искането беше прието и беше извършена съответна промяна в изчислението.
(40)
При липсата на други коментари относно сравнението, временните констатации в съображения 37-40 от регламента за временните мерки - коригирани както е обяснено в съображения 36, 37 и 39 от настоящия регламент - се потвърждават.
2.4. Дъмпингов марж
(41)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 41 и 42 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(42)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
P.T. Ecogreen Oleochemicals
7,3 %
P.T. Musim Mas
5,4 %
Всички други дружества
7,3 %
3. Малайзия
3.1. Нормална стойност
(43)
След оповестяването на временните мерки един от малайзийските производители износители заяви, че оценката на рентабилността в рамките на оценяването при обичайни търговски условия (вж. съображение 46 от регламента за временните мерки) не е трябвало да се основава на среднопретеглените годишни производствени разходи, а че, предвид всекидневните колебания в цените на основните суровини, за тази цел следва да се използва индивидуалният размер на разходите за всяка сделка на вътрешния пазар. По отношение на това твърдение следва да се подчертае, че последователна практика на Комисията е да използва среднопретеглените производствени разходи като показател при оценката на рентабилността. Този формат е следван от дружеството в неговия отговор на изпратения въпросник и залегна в основата на извършената проверка на място, при която отчетените от дружеството данни бяха сверени с неговите счетоводни отчети. Искането за прилагане на подход, основаващ се на производствените разходи за отделните сделки, който представлява значително отклонение от обичайната практика на Комисията, беше предявено за първи път в коментарите на дружеството по документа с временните мерки, поради което съответните данни не можаха да бъдат проверени на място. Следва също да се отбележи, че разходните ведомости за отделните сделки, представени от дружеството в подкрепа на неговите твърдения, до голяма степен се основават на разчетни данни, поради което не предоставят по-точни и представителни разходни данни в сравнение с първоначално предоставените от дружеството и проверени на място. Накрая, следва да се отбележи, че структурата на представената нова разходна ведомост не позволява сверка с онази част от управленските отчети, която беше проверена на място. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(44)
Малайзийският износител без продажби на вътрешния пазар (вж. съображение 51 от регламента за временните мерки) заяви, че използваният при изчисляване на нормалната стойност размер на ТОА разходите и на печалбата не следва да се основава на среднопретеглената стойност на действителните суми, определени за другите двама производители износители, продаващи сходния продукт на малайзийския пазар. Дружеството заяви, че тези данни не са представителни, тъй като дружеството използва различни методи на производство, включващи различни основни суровини. По отношение на това твърдение следва да се припомни, че при изчисляването на нормалната стойност са използвани собствените производствени разходи на дружеството. Само сумите за ТОА разходите се основаваха на данните, получени от другите двама малайзийски производители износители. Що се отнася до размера на печалбата, същият беше определен, както е обяснено в съображение 45 от настоящия регламент. На второ място, дружеството не успя да обясни предполагаемото въздействие на използвания метод на производство върху ТОА разходите. Освен това следва да се отбележи, че само ограничена част от производството на дружеството се основава на метод на производство, за който се твърди, че е различен, докато съществена част от производството се произвежда със същия производствен процес и с използване на същите основни суровини, както в случая с другите двама малайзийски производители. Поради това беше направено заключението, че дружеството не успя да докаже, че използваните данни не са представителни, и твърдението в тази връзка се отхвърля.
(45)
Същият малайзийски износител освен това заяви, че ако Комисията все пак използва данните от другите двама износители за установяване на ТОА разходите, тези данни следва да се основават на среднопретеглените стойности, свързани с всички сделки на вътрешния пазар на тези производители износители, а не само с печелившите сделки. По принцип това искане беше прието. Така, по отношение на ТОА разходите е потвърдено, че при конструирането на нормалната стойност са използвани среднопретеглените ТОА разходи за всички сделки на вътрешния пазар на двамата малайзийски производители износители. Данните, използвани при това изчисление, бяха проверени по време на посещения за проверка в съответните малайзийски дружества. Що се отнася до определянето на печалбата, следва да се отбележи, че не беше възможно да се определи конкретен размер на печалбата въз основа на сумите, изразходвани и реализирани от другите двама производители износители. Подобен начин на изчисление действително води до обща сума с отрицателен знак. Поради това не беше възможно на тази основа да бъдат установени данни за печалба. Във връзка с това се отхвърля твърдението на малайзийския износител, че при конструирането на нормалната стойност като сума на печалбата може да се използва отрицателна сума. В действителност понятието за печалба по необходимост предполага съществуването на положителна сума. Разгледан беше също така въпросът дали сумата на печалбата може да бъде установена въз основа на рентабилните продажби на производителя износител в Малайзия, но този подход беше отхвърлен, тъй като би бил в противоречие с направените от СТО констатации по случая с вноса на памучно спално бельо от Индия (8). Поради това, в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент изчисляването на печалбата трябва да се основава на всеки друг обоснован метод, а при липсата на всякакви други налични данни дългосрочната процентна ставка на търговската лихва в Малайзия бе преценена като най-подходяща основа за установяване на печалбата. Този метод беше счетен за умерен, обоснован и най-подходящ по смисъла на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент. Следва да се отбележи, че така установеният марж на печалбата не превишава печалбата, реализирана от други производители износители от продажбите на продукти от същата обща категория на вътрешния пазар на страната на произход.
(46)
При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на нормалната стойност, временните констатации в съображения 44-51 от регламента за временните мерки, с изключение на изменението, обяснено в съображение 45 от настоящия регламент, се потвърждават.
3.2. Експортна цена
(47)
Що се отнася до експортните продажби за Съюза чрез свързани вносители, установени в Съюза, след оповестяването на временните мерки двамата индонезийски износители заявиха, че маржът на печалбата, използван за конструиране на експортната цена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, е неподходящ. Едното от дружествата представи в подкрепа на твърденията си данни за рентабилността през РП на някои от европейските си несвързани търговци. В това отношение следва да се отбележи, че тези данни не могат да бъдат считани за представителни, тъй като търговската дейност на въпросните стопански субекти обхваща широк набор от химически продукти, а в единия от случаите търговецът е и производител. Поради това те са отхвърлени като надежден критерий. Второто дружество заяви, че свързаният с него вносител в Съюза не би следвало да се третира като дистрибутор, а като свързан представител, поради което корекцията на ТОА разходите и на печалбата при конструирането на експортната цена не следва да превишава процента на обичайната комисиона, предоставяна на независимите търговски представители в този сектор. Дружеството представи своите споразумения с независимите представители като база за сравнение. Твърдението беше доразвито след оповестяването на окончателните мерки с аргумента, че в случая с волфрамовите електроди (9) печалбата на един свързан вносител е била счетена за надеждна и е била приета при конструирането на експортната цена. В отговор на това твърдение следва да се отбележи, че в член 2, параграф 9 от основния регламент не се предвижда различно третиране на свързаните вносители, за които се твърди, че действат като дистрибутори, от една страна, и на вносителите, за които се твърди, че действат като представители, от друга.
Член 2, параграф 9 изисква корекции, за да се вземат под внимание всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и получените печалби. Освен това следва да се отбележи, че разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То обслужва, inter alia, клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, произвеждан от свързания с него износител, а също така отговаря за изпълнението на формалностите по митническото оформяне на територията на Съюза. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързания износител преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9. Различията във функциите, изтъкнато от дружеството, в сравнение с други свързани вносители обикновено намират отражение в ТОА разходите, когато Комисията е използвала действителни данни на дружеството. Поради това горното твърдение не може да бъде прието. Освен това следва да се отбележи, че в случая с посочените по-горе волфрамови електроди свързаният вносител е бил допълнително интегриран в произвеждания от свързаната група продукт надолу по веригата и също така е упражнявал и други дейности, освен тези на търговско дружество. Поради това, по отношение на такава сложна структура, беше установено, че печалбата на независимите вносители не е достатъчно представителна. Ситуацията в този случай не е съпоставима с положението на въпросния малайзийски свързан вносител, който изпълнява само търговски функции. При все това, поради причините, обяснени в съображение 29, въпросният марж на печалбата е коригиран на 5 %. При липсата на други коментари, отнасящи се до определянето на експортната цена, временните констатации в съображения 52-54 от регламента за временните мерки, изменени, както е обяснено по-горе, се потвърждават.
3.3. Сравнение
(48)
След оповестяването на временните мерки един малайзийски износител повтори твърдението си (вж. също съображение 57 от регламента за временните мерки), че свързаният с него вносител в Съюза всъщност е експортен отдел на производителя и че ако бъдат направени пълни корекции по отношение на ТОА разходите и размера на печалбата, в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, това би довело до прекомерни приспадания при определяне на експортната цена франко завода. Дружеството заяви, че като алтернативна мярка подобна корекция следва да бъде направена при изчисляване на нормалната стойност. Твърдението беше отново подновено в коментара, представен след оповестяването на окончателните мерки. Не бе представен обаче нов аргумент, който да доведе до промяна на заключенията в това отношение. По-специално следва да се припомни, че свързаното дружество е издавало фактури на клиенти в Съюза и че е получавало плащания от клиенти в Съюза. Следва също така да се отбележи, че извършваните от свързаното дружество продажби са включвали надценка. Също така финансовите отчети на свързаното дружество показаха, че то е покривало обичайните ТОА разходи, понасяни между вноса и препродажбата. Поради това свързаното дружество действително осъществява типичните функции на вносител. Накрая, следва да се отбележи, че производителят от Малайзия също така е извършвал преки продажби на независими клиенти в Съюза и други държави. По последния въпрос дружеството се позова на решението по делото Interpipe с аргументи, подобни на приведените от индонезийските производители износители. Поради причините, вече разяснени в съображение 33 от настоящия регламент, обстоятелствата в този случай са различни от обстоятелствата, обсъждани в решението Interpipe. Освен това твърдението на малайзийския износител, че независимите продажби на дружеството са били договорени от свързания с него вносител в Съюза, действащ в качеството на отдел по експортните продажби на малайзийското дружество, противоречи на обяснението, дадено по време на посещението за проверка, когато вместо това беше подчертана ключовата роля, която е изиграло дружеството майка в Япония в този контекст. Посочените по-горе констатации доведоха до заключението, че корекцията по отношение на ТОА и печалбата следва да се запази и не е оправдана подобна корекция при изчисляването на нормалната стойност.
(49)
Същото дружеството заяви още, че при повторното конструиране на експортната цена двукратно са били приспаднати някои разходи по реализацията на свързания с него вносител. Изчисленията бяха проверени и съответно коригирани, тъй като твърдението бе счетено за обосновано.
(50)
Един от малайзийските износители заяви, че сравнението между нормалната стойност и експортната цена не следва да се основава на видовете продукти, идентифицирани с контролен номер на продукта (КНП), а на данните, предоставени от продуктовите кодове на самите дружества. Според това дружество използваните в хода на разследването КНП не отразявали достатъчно подробно специфичните особености на производствения процес и различията в разходите и цените. В подкрепа на това твърдение дружеството се позовава на някои свои продукти, които са произведени чрез използване на различни производствени процеси и различни основни суровини, което е довело до по-високи разходи за единица продукция. Следва да се отбележи, че това твърдение не беше повдигнато нито на предварителния етап от разследването, нито по време на проверката на място. Освен това използването на собствените продуктови кодове на дружеството при изчисляването не би разрешило проблема с различните методи на производство, тъй като едни и същи производствени кодове на дружеството са били използвани и за продукти, произведени чрез различни производствени процеси. Поради това горното искане се отхвърля.
(51)
При липсата на коментари, отнасящи се до сравнението, временните констатации в съображения 55-58 от регламента за временните мерки, изменени както е обяснено в съображение 49 от настоящия регламент, се потвърждават.
3.4. Дъмпингов марж
(52)
След оповестяването на временните мерки един малайзийски производител, който не е изнасял за Съюза, направи коментар на съображение 60 от регламента за временните мерки, твърдейки за съществуването и на други производители на разглеждания продукт в Малайзия. В това отношение следва да се отбележи, че съществуването на допълнителен производител в Малайзия, който не осъществява износ за Съюза, не променя заключението по отношение на нивото на сътрудничество в Малайзия, тъй като не бе представено доказателство, че разследваните дружества не са отчитали целия износ на разглеждания продукт за Съюза през РП. Освен това същият малайзийски производител разкритикува факта, че производители като него, които не са изнасяли за Съюза през РП, ще бъдат обект на остатъчна ставка на митото. В това отношение трябва да се отбележи, че дружествата, които не са изнасяли за Съюза по време на РП, не могат да имат индивидуална ставка на митото. Въпреки това веднага след като тези дружества започнат да изнасят, или встъпят в неотменимо задължение да продават на Съюза, те могат да кандидатстват за преразглеждане за новоизносители в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, което може да доведе до индивидуален марж на митото, ако са изпълнени условията, определени в посочения член.
(53)
Един от малайзийските производители заяви, че CIF стойността, използвана като основа за изчислението на процента на дъмпинговия марж, не следва да се основава на цената, декларирана пред митницата, а следва да се изчисли, изхождайки от препродажната цена с приспаднати от нея всички разходи след вноса в Съюза. Тъй като цената CIF е била използвана за основа на декларациите за митническата стойност на границите на Съюза и видимо не е била невярно декларирана, същата цена трябва да се използва и за основа при изчисляването на процента на дъмпинговия марж. Дружеството заяви, че съществува разлика във времето между свързаните доставки от Малайзия и митническото освобождаване за целите на препродажбите в Съюза. Въпреки това, дори фактурите за митническо освобождаване да са издадени на по-късен етап, на цени, които следват FIFO метода на фондовата оценка, именно трансферната цена, а не цената на препродажбата, служи като основа за изчисляване на митническата стойност. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(54)
При липсата на други коментари относно изчислението на дъмпинговия марж, изложеното в съображения 59 и 60 от регламента за временните мерки се потвърждава.
(55)
Размерът на окончателно определения дъмпинг в процентно изражение от нетната цена CIF франко границата на Съюза, преди облагане с мито, е, както следва:
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
3,3 %
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
5,3 %
Fatty Chemicals Malaysia Sdn. Bhd.
5,7 %
Всички други дружества
5,7 %
Г. ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(56)
След публикуването на регламента за временните мерки бе установено, че е необходимо да бъдат направени незначителни корекции на данните за потреблението поради техническа грешка. Това доведе до незначителни промени в обема на продажбите, пазарния дял на промишлеността на Съюза и пазарния дял на засегнатите държави. Тези корекции обаче нямат съществено въздействие върху тенденциите и заключенията, направени по отношение на потреблението, обема на продажбите, пазарния дял на промишлеността на Съюза и пазарния дял на засегнатите държави на пазара на Съюза през разглеждания период.
2. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(57)
Както е споменато в съображение 62 от регламента за временните мерки, бе установено, че сходният продукт е бил произведен от двамата жалбоподатели и от дребни производители в Съюза. Както е посочено в съображения 11 и 12 от настоящия регламент, производителите на FOH, съдържащи разклонени изомери, бяха изключени от определението за производство на FOH в Съюза. Въпреки фактическото положение, обяснено в съображение 58 от настоящия регламент, определението за промишлеността на Съюза, дадено в съображения 62 и 63 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
(58)
Единият от двамата жалбоподатели е бил погълнат от дружество, което участва в настоящата процедура като потребител. Този жалбоподател зае неутрална позиция след публикуването на регламента за временните мерки.
(59)
Във връзка с това някои страни поставиха под въпрос степента на подкрепа или поддръжка, с които се ползва разследването, заявявайки, че подкрепата за разследването трябва да се запази по време на цялото разследване.
(60)
Анализът на това твърдение показа, че другият жалбоподател представлява над 40 % от общото производство на Съюза, което означава, че повече от 25 % от общото производство на Съюза и 100 % от производителите на FOH в Съюза изразяват своята подкрепа за жалбата или несъгласието си с нея. Следователно изискуемите по член 5, параграф 4 от основния регламент прагови стойности в размер на 25 % и 50 % са спазени изцяло и наличието на поддръжка може да бъде потвърдено.
(61)
Някои от страните заявиха, че след като и двамата жалбоподатели са внасяли разглеждания продукт по време на РП, те не трябва да бъдат разглеждани като част от производството на Съюза. Проверката показа обаче, че количеството продукт, внесено от тези дружества от засегнатите държави, в процентно изражение е било несъществено в сравнение със собственото им производство на сходния продукт. Освен това този внос е имал преди всичко временен характер. Поради това може да бъде потвърдено, че основната дейност на тези дружества се заключава в производството и продажбите на сходния продукт. Поради това съображения 62 и 63 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Потребление в Съюза
(62)
При липсата на коментари за потреблението в Съюза, съображения 64-66 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Внос в Съюза от засегнатите държави и подбиване на цените
4.1. Кумулиране
(63)
Редица страни възразиха срещу извършената в регламента за временните мерки кумулативна оценка за трите засегнати държави. Според тях не са изпълнени условията за кумулиране, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент. По-конкретно, те твърдят, че установеното подбиване с отрицателен знак при една от държавите изключва възможността за кумулация. Освен това те изтъкнаха, че по време на разглеждания период и при трите държави износителки тенденциите по отношение на обема на продажбите са се различавали и че достъпът до суровини и суровините, използвани в трите държави износителки, също са били различни. И на последно място, беше отбелязано, че експортните продажби от една от засегнатите държави са били движени от свързани дружества. По тяхно мнение са съществували различни условия за конкуренция между засегнатите държави на пазара на Съюза. Член 3, параграф 4 от основния регламент гласи, че когато вносът на определен продукт от повече от една държава е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от посочения регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен; и б) кумулативна оценка на ефекта от вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и условията на конкуренция между внесените продукти и сходния с тях продукт с произход от Съюза.
а)
Както е обяснено в точка 4.3.2 от регламента за временните мерки, обемът на дъмпинговия внос от всяка държава не е несъществен и наличието на дъмпингов внос е останало значително по време на разглеждания период.
б)
Беше установено, че условията за конкуренция и ценоопределянето в засегнатите държави са подобни, що се отнася до внесените продукти и сходния продукт, по-специално по време на РП. Както е обяснено в съображение 127 от регламента за временните мерки, нивата на отстраняване на вредата, установени за засегнатите държави, бяха значително над прага de minimis от 2 %. Оттук следва, че подбиването на цените не отразява точно ситуацията, която би настъпила на пазар, характеризиращ се с реална конкуренция при цените. Освен това каналите за продажба и ценовите тенденции при всяка от засегнатите държави бяха подложени на анализ и беше установено, че са сходни, както е показано в таблицата по-долу. Цените на вноса от разглежданите държави следват низходяща тенденция и бяха особено ниски по време на РП, в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза.
Реализиран внос по данни на Евростат (със съответна корекция, така че да бъде обхванат единствено разглежданият продукт)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена в EUR/тон (Малайзия)
911
944
799
857
Индекс: 2007 г. = 100
100
104
88
94
Годишно изменение (в %)
3,6
-15,4
7,3
Средна цена в EUR/тон (Индонезия)
996
1 169
899
912
Индекс: 2007 г. = 100
100
117
90
92
Годишно изменение (в %)
17,3
-23,1
1,4
Средна цена в EUR/тон (Индия)
997
1 141
897
915
Индекс: 2007 г. = 100
100
114
90
92
Годишно изменение (в %)
14,4
-21,4
2,1
(64)
Вследствие на това изложеното в съображения 67-70 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(65)
При липсата на коментари относно обема, цената и пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави, изложеното в съображения 71-73 от регламента за временните мерки се потвърждава.
4.3. Подбиване на цените
(66)
Някои страни заявиха, че съществуват разлики в цените на суровините между FOH, произведени от естествени масла и мазнини, и FOH, произведени от синтетични източници като сурово или минерално масло, и че е трябвало да бъде въведен допълнителен критерий, свързан с контролния номер на продукта (КНП), за да се вземат под внимание разликите в производствените разходи, произтичащи от различните производствени процеси. КНП обаче се определят въз основа на индивидуалните характеристики на всяка подкатегория позиции, която попада в обхвата на определението на разглеждания продукт, а не въз основа на цената на всяка от тези позиции. Освен това беше установено, че няма съществена разлика по отношение на основните характеристики на FOH, произведени от естествени масла и мазнини, и FOH, произведени от сурови или минерални масла, нито разликата в производствените разходи е такава, че да оправдае евентуална диференциация от гледна точка на КНП. Поради това твърдението се отхвърля.
(67)
Някои страни заявиха, че конкретните данни, използвани за отразяване на разходите, последващи вноса, възлизащи на около 3 % от цената на вноса, използвани за установяване нивото на подбиване на цените от засегнатите държави, са неясни и не изглежда да са подходящи за конкретния случай. От проверената по време на разследването информация стана ясно обаче, че страните вносителки, в лицето на вносители и потребители, е трябвало да заплатят последващите разходи след вноса на продукта в посочения размер, за да бъде пуснат разглежданият продукт в свободно обращение на пазара на Съюза. Освен това страните не представиха никакви доказателства, които да сочат, че разходите след вноса не са били правилно установени в конкретния случай. Поради това горното твърдение бе отхвърлено. Методиката, използвана за изчисляване на подбиването на цените и описана в съображения 74 и 75 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(68)
Въпреки споменатата в съображение 58 промяна в собствеността, бе прието, че данните, предоставени от оттеглилия се жалбоподател и проверени в помещенията на същия, не следва да бъдат автоматично изключени от анализа на вредата, тъй като неговото производство продължава да бъде част от производството на Съюза.
(69)
Някои страни заявиха, че някои данни, предоставени от промишлеността на Съюза, в частност по отношение на закупени от тях количества от разглеждания продукт с произход от Индия, Малайзия и Индонезия, следва да бъдат изключени от анализа на вредата и изчислението на маржа на вредата, тъй като всякаква претендирана вреда, свързана с тяхното закупуване, била самопричинена. Въпреки това, както е посочено в съображение 63 от регламента за временните мерки, те са били закупени главно поради временното затваряне на един от производствените обекти на един производител. Освен това тези покупки са незначителни в сравнение с общия обем на производството на жалбоподателите. Поради това не са съществували никакви наложителни причини за изключване на осъществените от посочените производители покупки от анализа на вредата или от изчислението на нивото на отстраняване на вредата.
(70)
Предварителните бележки, споменати в съображение 76 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
5.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял
(71)
При липсата на коментари относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза, съображения 77-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.3. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(72)
След публикуването на регламента за временните мерки бе установено, че поради техническа грешка трябва да се направят корекции на средните цени за единица продукция на промишлеността на Съюза. Таблицата по-долу показва, след извършената корекция, тенденцията в цената за единица продукция на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
Цена за единица продукция, продажби на несвързани клиенти в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 = 100
100
123
102
96
Годишно изменение (в %)
22,6 %
-16,9 %
-5,3 %
Източник: отговори на въпросника
(73)
Обратно на това, което е посочено в съображение 84 от регламента за временните мерки, цените на промишлеността на Съюза са намалели с 4 % по време на разглеждания период. Спадът е значителен от 2008 до 2009 година и е последван от допълнителен спад по време на РП. През този период продажните цени са намалели общо с 22 %. Горната промяна с нищо не променя извода за икономическото състояние на промишлеността на Съюза; при липсата на коментари по отношение на средните цени за единица продукция на промишлеността на Съюза, съображения 82 и 83 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.4. Складови наличности; заетост, заплати и производителност; рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали, растеж, размер на действителния дъмпингов марж
(74)
Някои страни заявиха, че не е било възможно промишлеността на Съюза да е понесла вреда, тъй като дружествата, които са част от промишлеността на Съюза, са вертикално интегрирани и са внасяли разглеждания продукт от трети държави. Поради това те са могли да използват внасяния продукт за своето производство надолу по веригата и да продават своята нерентабилна продукция.
(75)
Следва да се отбележи, че в някои антидъмпингови разследвания производителите от рода на производителите на стомана и производителите на химични продукти, включени в определението за промишленост на Съюза в тези случаи, имат дейност надолу по веригата и че част от производството им на разглеждания продукт е предназначено за собствено потребление. Въпреки това в подобна ситуация разследването за евентуално наличие на съществена вреда за промишлеността на Съюза засяга изключително производството и продажбите на разглеждания продукт. В конкретния случай съществена вреда е установена в сектора на разглеждания продукт, както е обяснено в съображения 77-93 от регламента за временните мерки. Страните не представиха никакво доказателство, което да покаже, че констатациите в тези съображения не са верни и че промишлеността на Съюза не е понесла съществена вреда по време на РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(76)
Някои страни заявиха, че затварянето на някои производствени мощности на жалбоподателите дават лъжлива картина за понесената от тях, по техни собствени твърдения, вина. Те изтъкват аргумента, че други производители в Съюза са с принос за капацитета, с който разполага Съюзът, и че капацитетът на промишлеността на Съюза е нараснал благодарение на инвестициите в нови мощности. Това едва ли свидетелства за промишленост, на която е била нанесена вреда. Други страни заявиха, че намаляването на инвестиции не е синоним на вреда, а означава преместване на производството извън Съюза.
(77)
Разследването установи в съображение 78 от регламента за временните мерки, че производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е увеличил с 9 % през 2008 г., но след това отново е намалял с 10 % по време на РП. Това развитие е резултат на решения, взети с цел да се отговори на конкуренцията от страна на засегнатите страни, като последвалите случаи на временно затваряне също се дължат на натиска, упражняван от дъмпинговия внос. По отношение на инвестициите, в съображение 89 от регламента за временните мерки беше установено, че инвестициите от страна на промишлеността на Съюза на територията на Съюза са намалели с 35 % през разглеждания период. Това е единият от няколкото фактори за вредата, които позволиха в съображения 92 и 93 от регламента за временните мерки да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП.
(78)
При липсата на други коментари относно стоковите наличности, заетостта, заплатите и производителността, рентабилността, паричните потоци, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, растежа и размера на действителния дъмпингов марж, съображения 85-91 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5.5. Развитие след РП
(79)
Някои страни изтъкнаха липсата на доказателства за съществена вреда, причинена на промишлеността на Съюза, и че обстоятелството, че единият от първоначалните двама жалбоподатели е оттеглил своята подкрепа за разследването, свидетелства за това, че не ѝ е била причинена вреда. Изтъкнато беше също така, че показателите за вреда, що се отнася до другия жалбоподател, не сочат картина за вреда.
(80)
Следва да се отбележи, че въпросното дружество не се противопостави на разследването, но зае неутрална позиция. Поради това, както е обяснено в съображение 57, все пак бе сметнато за целесъобразно двамата производители от Съюза да се разглеждат като част от производството на Съюза.
(81)
Беше изказано твърдението, че е отбелязан забележим ръст на цените в периода след РП и че тези ценови тенденции през посочения период веднага ще доведат до печалба за жалбоподателите, които сами обявиха по-добри резултати в публичните си изявления за периода 2010-2011 година.
(82)
Някои страни наблегнаха на факта, че е било наблюдавано значително подобрение в състоянието на промишлеността на Съюза в периода след РП, като същевременно изтъкнаха, че някои дружества планират изграждането на нови съоръжения в Съюза. Също така бе заявено, че предвид неотдавнашното увеличение на цените на вноса, следва да се преустанови действието на мерките или те да бъдат наложени под формата на минимална цена при внос.
(83)
Събитията, настъпили след РП, като правило не следва да се взимат под внимание при антидъмпингово разследване. Освен това не бяха представени доказателства, които да сочат, че споменатите събития, настъпили след РП, имат явен, безспорен и траен характер. Всяко преустановяване на окончателните мерки следва да се разглежда с оглед настъпилото развитие след РП, което ще трябва да бъде с дълготраен характер.
(84)
По отношение на разясненото в съображения 123-126 въвеждане на минимална цена при внос, приема се, че обстоятелствата не са такива, че да оправдаят подобна мярка. Поради това всички изложени по-горе твърдения се отхвърлят.
6. Заключение относно вредата
(85)
Разследването потвърди, че повечето показатели за вреда, отнасящи се до промишлеността на Съюза, регистрират низходяща тенденция по време на разглеждания период. Въз основа на гореизложеното, направеното в съображения 92 и 93 от регламента за временните мерки заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по време на РП, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(86)
Една от страните отбеляза, че анализът в съображение 108 от регламента за временните мерки е опорочен, тъй като изглежда свързва евентуалното наличие на общ и непрекъснат спад в потреблението с увеличението на вноса, докато според същата страна вносът от засегнатите държави се е развивал успоредно с потреблението.
(87)
В действителност следва да се поясни, че както е посочено в съображения 64-66 от регламента за временните мерки, общото потребление се е увеличило с 2 % през разглеждания период. Това увеличение на потреблението обаче не е пречка да бъде наблюдавано значително общо увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите страни през разглеждания период (вж. съображение 96 от регламента за временните мерки), докато размерът на пазара е останал почти непроменен, а промишлеността на Съюза е загубила значителен пазарен дял, по-специално между 2009 г. и РП.
(88)
Някои страни изложиха аргумента, че тенденциите при вноса от засегнатите държави нямат връзка с влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза, по-специално обема на продажбите, стойностите на продажбите и рентабилността. Те твърдят, че рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала подобрение в периода на увеличение на вноса през 2008 г., а впоследствие е намаляла значително по време, когато вносът е останал стабилен.
(89)
Противно на горното твърдение, разследването разкри наличието на обща взаимозависимост между дъмпинговия внос на ниски цени и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през целия разглеждан период (вж. съображения 95-98 от регламента за временните мерки). Разследването също така показа, че промишлеността на Съюза не е могла да се възстанови през разглеждания период поради увеличеното присъствие на дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза. Поради това горното твърдение следва да се отхвърли.
(90)
Също така беше заявено, че са съществували различия в тенденциите при вноса в зависимост от вида алкохоли, произвеждани от някои производители износители, и че по тази причина следва да се направи отделен анализ на вредата по отношение на тези алкохоли. Различните видове, включени в продуктовия обхват, обаче имат същите основни характеристики. Разследването не открои никаква съществена разлика между FOH, произведени от различни суровини. Поради това няма причина, която да налага в конкретния случай да се пристъпи към изготвянето на отделен анализ на тенденциите по видове алкохоли.
(91)
Също така беше изтъкнато, че отговорността за вредата не би могла да се припише на Индия, защото нейният внос не се е увеличил през разглеждания период, по-специално когато покупките от жалбоподателите не се вземат под внимание. Беше установено обаче, че вносът от Индия е бил извършван на дъмпингови цени на пазара на Съюза и че маржът на вредата е доста над нивото de minimis от 2 %. Освен това, както е разяснено в съображения 63-65, са били изпълнени условията за кумулативна оценка по отношение на засегнатите държави. Поради това горното твърдение следва да се отхвърли.
(92)
Също така беше заявено, че отговорността за вредата не би могла да се припише на дружествата, чийто индивидуален марж на подбиване на цените е бил отрицателен, нито по същата тази причина - на вноса от Индонезия като цяло.
(93)
Както е обяснено в съображения 63-65, били са изпълнени всички условия за кумулативна оценка на разглеждания внос. Съответно въздействието на дъмпинговия внос на ниски цени на продукти с произход от засегнатите държави върху промишлеността на Съюза беше оценено съвместно за целите на анализа на вредата и на причината за нея. Освен това липсата на подбиване на цените не изключва наличието на съществена вреда, причинена на промишлеността на Съюза. В действителност, както е обяснено в съображения 124-127 от регламента за временните мерки, беше установено, че цената, фактурирана от промишлеността на Съюза, не е била достатъчна за покриването на всички производствени разходи и за постигането на разумната печалба, която тя би могла да постигне в отсъствието на дъмпингов внос по време на РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(94)
При липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос, съображения 95-98 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Влияние на други фактори
(95)
Няколко страни изтъкнаха, че истинската причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на финансовата криза, тъй като основната вреда, понесена от тази промишленост, е била причинена, когато вносът от засегнатите държави се е стабилизирал. Също така беше споменато, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е било сходно с наблюдаваното при другите дружества, действащи в химическия сектор.
(96)
Кризата изигра определена роля за продуктивността на промишлеността на Съюза. Тенденциите при такива фактори за вредата, като например използването на капацитета и обемът на продажбите, показват, че състоянието на промишлеността на Съюза се e влошило още повече по време на кризата и донякъде се е подобрило с възстановяването на пазара. Разследването обаче показа, че подобрението далеч не е било достатъчно, за да позволи на промишлеността на Съюза да се възстанови и да възвърне обичайното си икономическо състояние от началото на разглеждания период. Освен това, както е посочено в съображение 89, 2008 година, която непосредствено предшества началото на финансовата криза, е била годината с най-голямо увеличение на дъмпинговия внос от засегнатите държави и най-рязък спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. След тази година промишлеността на Съюза така и не се възстанови и дъмпинговият внос продължи солидно да присъства на пазара на Съюза. По тези причини е ясно, че независимо от другите фактори, дъмпинговият внос до голяма степен е допринесъл за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП. Поради това горното твърдение се отхвърля.
(97)
Няколко страни също така заявиха, че действителната причина за вредата, за която се твърди, че е била причинена на промишлеността на Съюза, са били вносът от други трети държави, намаленото търсене, увеличените цени на суровините и липсата на удобен достъп до тези суровини, погрешни стратегически решения, взети от промишлеността на Съюза, конкурентният натиск на техния пазар надолу по веригата, спадът в производството на разглеждания продукт, предназначен за собствено потребление, промяната като цяло в пазарните условия и конкурентната ситуация на пазара на Съюза.
(98)
Струва си да се отбележи, че споменатите по-горе страни не успяха да обосноват твърденията си и да докажат, че фактори, различни от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави, са нарушавали причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
(99)
Няколко страни заявиха, че Комисията не е анализирала възможното въздействие на продажбите на разклонени FOH върху продажбите на разглеждания продукт, реализирани от промишлеността на Съюза, и по какъв начин то се е отразило на икономическото ѝ състояние. Разследването беше съсредоточено върху продукта, определен в съображения 8-12, и нито една от страните не предостави надеждни данни, които да дадат възможност за оценка на възможното отрицателно въздействие на разклонените FOH върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Ето защо горното твърдение се отхвърля.
(100)
При липсата на каквито и да било коментари във връзка с влиянието на други фактори, съображения 99-106 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(101)
Разследването не открои наличието на други фактори, различни от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави, които да нарушават причинно-следствената връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
(102)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на заключението за причинно-следствената връзка, съображения 107-110 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Промишленост на Съюза
(103)
При липсата на каквито и да било коментари по отношение на интереса на промишлеността на Съюза, съображения 112 и 113 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Вносители
(104)
При липсата на коментари относно интереса на вносителите, съображения 115 и 116 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Потребители
(105)
Следва да се припомни, че с цел да се оцени възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху потребителите от Съюза, разследването се съсредоточи основно върху обобщените данни, предоставени от пет големи потребителски дружества, посетени на предварителния етап.
(106)
На тази основа беше направена временната констатация, че делът на разходите за разглеждания продукт от общите производствени разходи на тази група е бил значителен и е варирал между 10 и 20 %, в зависимост от крайния продукт. Наличните данни обаче бяха преразгледани и въз основа на направените нови изчисления и корекция на някои данни беше установено, че този дял варира между 15 и 25 %. По подобен начин беше установено, че средният марж на печалбата за предприятията, използващи разглеждания продукт, е бил около 6 % при групата от петте посетени предприятия; новите изчисления показват по-висок среден марж на печалбата, който е около 7,5 %. Накрая, средният дял на предприятията, използващи разглеждания продукт, от всички предприятия също беше коригиран. Първоначално оценен на около 22 %, според последните изчисления той възлизаше на 25 %.
(107)
След публикуването на регламента за временните мерки редица потребители реагираха и направиха своите коментари във връзка с оповестяването на окончателните мерки. Те оспориха избора на петте потребителски дружества, споменати в съображение 118 от регламента за временните мерки, като заявиха, че данните, използвани за оценка на възможното въздействие на мерките върху потребителския сектор, не са били прозрачни и че страните, предоставили тези данни, не са били представителни, нито достатъчно на брой. Беше заявено, че при анализа следва да се вземат предвид данните, предоставени от всички потребители, оказали съдействие при разследването.
(108)
Както обаче е споменато в съображения 117 и 118 от регламента за временните мерки, докато оказалите съдействие 21 дружества представляват, взети заедно, около 25 % от общия размер на закупените от Съюза количества от разглеждания продукт по време на РП, петте дружества, използвани за оценка на интереса на потребителите, представляваха около 18 % от тези покупки, т.е. 72 % от количествата от разглеждания продукт, закупени от оказалите съдействие потребители. Освен че са представителни по отношение на закупените количества от разглеждания продукт, тези петима потребители също така представляваха много добро различните стопански сектори на преработвателната промишленост. Действително, петте посетени дружества са разнородна група, която включва не само производители първични потребители, т.е. производители на повърхностноактивни вещества, но и потребители на повърхностноактивни вещества, както и потребители надолу по веригата.
(109)
Независимо от това беше направен по-обширен анализ, при който беше взета предвид цялата информация, предоставена от оказалите съдействие потребители. По-специално беше извършена конкретна оценка на възможното въздействие на антидъмпингови мита върху производителите на повърхностноактивни вещества като отделна група, тъй като тази група евентуално би могла да бъде засегната в най-голяма степен от налагането на мерките. Отделен анализ беше направен за втора група потребители, съставена от всички други потребителски дружества, оказали съдействие при разследването.
(110)
Беше извършена оценка чрез метода на моделиране на възможното въздействие на средно мито от 5 % върху вноса на FOH, първо, върху всички оказали съдействие потребители, а след това и върху двете отделни групи. Резултатите от моделирането показаха, че крайното отражение на това средно мито върху общите производствени разходи на предприятията, използващи разглеждания продукт, би било в размер на около 0,09 % за всички потребители, докато въздействието на същото мито върху продукта в края на производствената верига, използваща разглеждания продукт, за групата на производителите на повърхностноактивни вещества ще бъде от около 0,05 %, а за втората група от дружества би било в размер на около 0,29 %.
(111)
Анализът показа също така, че производителите на повърхностноактивни вещества са реализирали по-ниски маржове на печалба в секторите, използващи продукта, предмет на разследването; тази група обаче е внесла от засегнатите държави едва около 2,6 % от общото количество от продукта, предмет на разследването, закупено по време на РП. Освен това, процентът на производителите на повърхностноактивни вещества, използващи FOH, в сравнение с общия им оборот е около 24 %. Ето защо, дори с прилагането на средно антидъмпингово мито от 5 %, крайното въздействие върху производствените разходи за продуктите, в т.ч. за разследвания продукт, е много ограничено и дори незначително от гледна точка на тяхната обща рентабилност.
(112)
При все това някои производители на повърхностноактивни вещества изтъкнаха, че антидъмпинговите мита ще им попречат свободно да закупуват своите суровини, което от своя страна ще се отрази неблагоприятно на нормалното функциониране на техния пазарен сегмент.
(113)
Както е посочено в съображение 120 от регламента за временните мерки, равнището на антидъмпинговите мита и възможното въздействие върху преработвателната индустрия и пазара надолу по веригата, не създават сериозни пречки пред вноса на разглеждания продукт. Разследването потвърди, че окончателните антидъмпингови мита не биха могли да доведат до нарушаване на нормалното функциониране на пазара надолу по веригата. В същото време не би следвало да бъде трудно за производителите на повърхностноактивни вещества да начислят това твърде слабо увеличение на разходите в крайната цена на техните продукти. Поради това твърденията, че антидъмпинговите мита ще доведат до нарушаване на нормалното функциониране на пазара надолу по веригата, се отхвърлят.
(114)
След оповестяването на окончателните констатации, някои потребители настоятелно заявиха, че производителите в Съюза са отказвали да доставят стоки за тях и че почти не са съществували алтернативи за доставки. Както е посочено в съображение 120 от регламента за временните мерки обаче, относително ниското ниво на предложените мерки не трябва да изключва възможността за внос на разглеждания продукт. Освен това производителите в Съюза не са произвеждали при използване на пълния си капацитет през разглеждания период. В допълнение, възможно е да се осъществява внос и от други трети държави, спрямо които няма наложени мерки, като по данни на Евростат за вноса на FOH от останалата част на света след РП този внос нараства, което свидетелства за това, че твърденият риск от липса на предлагане е необоснован. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(115)
Някои сдружения на потребители, които не успяха да заявят себе си в срока, предвиден съгласно точка 5.3 от известието за откриване на антидъмпингова процедура, изказаха твърдението, че техните становища, особено по отношение на възможното въздействие на мерките върху малките и средните предприятия и специфични сектори, не са отразени оценката на интереса на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че всички коментари, направени от тези сдружения, бяха взети предвид в настоящото разследване. Освен това, както е заявено в съображение 109, в оценката на интереса на Съюза е взета предвид цялата информация, предоставена от оказващите съдействие потребители. Поради това посоченото твърдение беше отхвърлено.
(116)
Няколко страни заявиха, че в случай на налагане на мерки срокът на действието им следва да се ограничи до период от максимум две години. Съгласно основния регламент при налагането на окончателна антидъмпингова мярка обичайният ѝ срок на действие е пет години. Тъй като никоя от страните не доказа, че период от две години ще бъде достатъчен, за да се неутрализира ефектът от причиняващия вреда дъмпинг, както се изисква в член 11, параграф 1 от основния регламент, изглежда няма основателна причина за отклонение от стандартния срок на действие на мерките. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(117)
При липсата на други коментари относно интереса на потребителите, се потвърждава, че налагането на окончателни мерки върху вноса на разглеждания продукт не би било срещу интереса на Съюза; съответно съображения 117-121 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(118)
Въз основа на гореизложеното може да бъде потвърдено заключението, направено в съображение 122 от регламента за временните мерки. Не съществуват убедителни доводи срещу налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на FOH от засегнатите държави.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(119)
Следва да се припомни, че маржът на печалбата, използван за изчисляване на целевата печалба на предварителния етап, е бил в размер на 7,7 %. Жалбоподателите твърдят, че целева печалба от 15 % би била по-подходяща. В тази връзка следва да се отбележи, че те не успяха да представят поддаващи се на проверка доказателства в подкрепа на твърдението, че целевата печалба е била твърде ниска. Поради това се предлага да се потвърди временната целева печалба от 7,7 %, която се основава на маржа на печалбата, реализиран за целия алкохолен бизнес на единствения жалбоподател в последната рентабилна за него година преди нарастването на дъмпинговия внос на ниски цени.
(120)
Някои страни заявиха, че 7,7 % не са реалистични и са твърде високи като размер. Те предложиха да се използва по-малък марж на печалбата от порядъка на 3-5 % за определяне на нивото на отстраняване на вредата. Това твърдение обаче не бе подкрепено с никакви доказателства, които да покажат, че предложената печалба е била тази, която промишлеността на Съюза би могла да постигне при липса на дъмпингов внос на пазара на Съюза, и поради това бе отхвърлено.
(121)
Някои страни заявиха, че Комисията погрешно е определила нивото на отстраняване на вредата въз основа на маржа на подбиване на индикативните цени, вместо да използва маржа на подбиване на реалните цени. В конкретния случай бе счетено, че маржът на подбиване на реалните цени не е подходяща основа за определяне на степента на отстраняване на вредата за промишлеността на Съюза, тъй като той няма да отрази нивото на цените, което би могло да бъде постигнато в отсъствието на дъмпингов внос на пазара на Съюза. С оглед на гореизложеното въпросното твърдение беше отхвърлено.
(122)
На тази основа временните маржове на вредата, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, преди обмитяване, както е посочено в съображение 127 от регламента за временните мерки, могат да бъдат потвърдени.
2. Окончателни мерки
2.1. Форма на окончателните мерки
(123)
Както е посочено в съображения 79-84, някои страни заявиха, inter alia, че действието на прилаганите към настоящия момент мерки следва да бъде преустановено, защото събитията след РП, свързани с увеличението на цената на разглеждания продукт на пазара на Съюза, са имали явен, безспорен и траен характер. Те също така изтъкнаха, че евентуалните окончателни мерки не трябва да бъдат под формата на адвалорно мито, а по-скоро да бъдат наложени под формата на минимална цена при внос.
(124)
Смята се обаче, че в този конкретен случай обстоятелствата не са такива, че да оправдават налагането на минимална цена при внос. Тази форма на мярката би могла лесно да се заобиколи, като се имат предвид естеството на разглеждания продукт и сложните корпоративни структури на въпросните износители.
(125)
Въпреки това се приема, че на пазара на въпросния продукт съществува определен ценови праг на чувствителност, поради което би било разумно въздействието на окончателните мерки върху потребителите от Съюза да бъде сведено до минимум в случай на възможни значителни увеличения на цените на разглеждания продукт. Ето защо се счита за целесъобразно формата на окончателните мерки да се промени от адвалорни на специфични мита.
(126)
Тази форма на мерките се очаква да ограничи до известна степен всяко възможно нежелано отрицателно въздействие върху потребителите в случай на значително и бързо увеличение на цените. Ако, от друга страна, цените се понижат, специфичните мита ще продължат да осигуряват достатъчна защита за производителите в Съюза. Специфичните мита се основават на CIF стойностите на износа за Съюза, осъществен през РП от оказалите съдействие дружества, конвертиран в EUR при използване на месечните обменни курсове, умножени по дъмпинговия марж или маржа на вредата, в зависимост от това кой от двата е по-нисък, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(127)
В това отношение двама производители износители заявиха, че вместо месечния следва да се използва средногодишният обменен курс. Въпреки това следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика всяко конвертиране от една валута в друга в хода на антидъмпингови разследвания се прави при използване на месечните обменни курсове. Така беше и в случая с настоящото разследване. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(128)
Жалбоподателят заяви, че при установяването на специфичните мита е следвало да се използват текущите цени на FOH, а не CIF стойностите по време на РП. Следва да се отбележи, че специфичните мита са установени на основата на изчисленията на дъмпинга и вредата за РП. Не бяха представени никакви основателни доводи за това, изчисляването на специфичните мита в конкретния случай да се основава на периода след РП. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
2.2. Налагане на окончателните мерки
(129)
След публикуването на временните мерки потенциален производител износител реагира на тях с твърдението, че ставката на остатъчното мито следва да бъде определена на нивото на най-високото наложено мито, а не на най-високия намерен дъмпингов марж за Индонезия. Остатъчното мито обаче се определя на нивото на остатъчния дъмпингов марж или на остатъчния марж на вредата чрез прилагане на правилото за по-ниското мито. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(130)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на по-ниския от двата маржа (дъмпинговия марж и маржа на вредата) в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(131)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се предвиждаше да се препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставена също така възможност в рамките на определен срок след оповестяването на окончателните мерки да направят своя коментар. Направените от тях коментари бяха надлежно разгледани и в случаите, в които беше обосновано, констатациите бяха съответно изменени.
(132)
Предложените окончателни антидъмпингови мита са, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно специфично антидъмпингово мито (EUR на тон нето)
Индия
VVF Limited
46,98
Всички други дружества
86,99
Индонезия
P.T. Musim Mas
45,63
Всички други дружества
80,34
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Всички други дружества
61,01
(133)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат единствено и само за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни правни субекти. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително правни субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и следва да се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(134)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата значима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. Ако е целесъобразно, настоящият регламент следва да бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се с правото на индивидуални ставки на антидъмпинговото мито.
3. Гаранции
(135)
Един индийски, както и един малайзийски производител износител, заедно със своя свързан вносител, предложиха ценова гаранция в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. И двете предложения за гаранции съдържаха голям брой продуктови групи (определени от химическата спецификация), като всяка група е обвързана с различна минимална цена при внос, с ценови разлики между групите, достигащи до 25 % за малайзийския износител и до 100 % за индийския износител. Наред с това, цените варираха до 20 % в рамките на отделните групи, като по този начин пораждаха много висок риск от взаимно компенсиране. Също така беше отбелязано, че офертата на индийския износител не разрешаваше проблема с нестабилността на цените на разглеждания продукт. Установени бяха допълнителни рискове от взаимно компенсиране по отношение на малайзийския износител и свързания с него вносител в Съюза, който е ползвал като източник на разглеждания продукт не само малайзийския износител, но и други доставчици. И накрая, би било трудно за митническите власти да определят химическата спецификация на продукта без индивидуален анализ, което прави мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим. Поради това предложенията за гаранции бяха отхвърлени. След предложението за промяна на формата на мерките един производител износител промени своето предложение за гаранции, като предложи средна минимална цена при внос за всички продуктови групи и заяви, че така вече няма да съществува опасност от взаимно компенсиране. Другият производител износител просто потвърди предложението си. С оглед на броя на видовете продукти и на ценовата разлика между тях обаче евентуална минимална цена при внос би компрометирала напълно ефективността на мерките. Освен това структурата на дружествата, както и на техните предложения, очертани по-горе, продължава да представлява пречка за приемането на гаранции. Схемата на докладване и ценовият режим, предложени от единия износител, не отстраняват тези опасения и във всички случаи ще направят мониторинга твърде обременителен, ако не и практически неприложим. Следователно предложенията за гаранции не могат да бъдат приети.
4. Окончателно събиране на временните антидъмпингови мита
(136)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и от гледна точка на размера на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани до размера на наложените с настоящия регламент окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, сумите, обезпечени за временните мита, които превишават окончателните ставки на антидъмпинговите мита, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 2905168510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091) и са с произход от Индия, Индонезия и Малайзия.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито за продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу дружества, е в следния размер:
Държава
Дружество
Окончателно антидъмпингово мито (EUR на тон нето)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
VVF Ltd, Taloja, Maharashtra
46,98
B110
Всички други дружества
86,99
B999
Индонезия
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
45,63
B112
Всички други дружества
80,34
B999
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd., Pelabuhan Klang Selangor Darul Ehsan
35,19
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
61,01
B114
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. Prai, Penang
51,07
B117
Всички други дружества
61,01
B999
3. В случаите, в които стоките са били повредени преди влизането им в свободно обращение и поради това действително платената или подлежаща на плащане цена е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (11), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен върху сумите, определени по-горе, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на действително платената или подлежаща на плащане цена.
4. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 446/2011, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпингово мито, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 8 ноември 2011 година.