NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 206/2012
ze dne 6. března 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje výrobky topných, ventilačních a klimatizačních systémů.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii s cílem analyzovat technické, environmentální a hospodářské aspekty klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů, které se obvykle používají v domácnostech a malých obchodních provozovnách. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z EU i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(4)
Hlavními environmentálními aspekty uvedených výrobků, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejího používání a hladina akustického výkonu. Přípravná studie rovněž označila za významný environmentální aspekt v podobě přímých emisí skleníkových plynů možný únik chladiva, který představuje v průměru 10-20 % z celkových přímých i nepřímých emisí skleníkových plynů.
(5)
Podle přípravné studie jsou informace o účinnosti komfortních ventilátorů nedostatečné, což bylo potvrzeno během posouzení dopadů. Nicméně s cílem poskytnout orgánům dohledu nad trhem důležité informace a umožnit účinné sledování trhu za účelem budoucího stanovení minimálních požadavků na energetickou účinnost, zajistí požadavky na informace o výrobku týkající se komfortních ventilátorů, aby byla účinnost zařízení a použitá metoda měření na výrobku dobře viditelná. Dále jsou v případě komfortních ventilátorů stanoveny požadavky pro pohotovostní režim a vypnutý stav.
(6)
Roční spotřeba elektrické energie výrobků v EU podléhajících tomuto nařízení byla za rok 2005 odhadnuta na 30 TWh. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba elektrické energie 74 TWh. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu elektrické energie lze u výrobků podléhajících tomuto nařízení podstatně snížit.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie a hladina akustického výkonu klimatizátorů vzduchu představuje ve fázi jejich používání zdaleka nejdůležitější environmentální aspekty.
(8)
Vzhledem k tomu, že chladiva jsou ošetřena v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 ze dne 17. května 2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech (2), nejsou v tomto nařízení stanoveny žádné zvláštní požadavky týkající se chladiv. V rámci požadavků na ekodesign je však navržen bonus s cílem motivovat trh k používání chladiv s nižším škodlivým vlivem na životní prostředí. Tento bonus povede ke snížení minimálních požadavků na energetickou účinnost u zařízení používajících chladiva s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP).
(9)
Klimatizátory vzduchu mohou být součástí systémů instalovaných v budovách. Vnitrostátní právní předpisy opírající se mimo jiné o směrnici 2010/31/EU Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (3) mohou ohledně těchto klimatizačních systémů stanovit nové přísnější požadavky, přičemž využijí metody výpočtu a měření definované v tomto nařízení, pokud jde o účinnost klimatizátoru vzduchu.
(10)
Funkce pohotovostního režimu a vypnutého stavu mohou být odpovědné za významnou část celkové spotřeby energie těchto zařízení. U klimatizátorů vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu je spotřeba energie těchto funkcí součástí minimálních požadavků na energetickou účinnost a metody měření sezónní účinnosti. Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav u dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu jsou stanoveny na základě požadavků na ekodesign podle nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (4).
(11)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení (EU) Komise č. 626/2011 ze dne 4. května 2011 v přenesené pravomoci, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu (5), povede ve srovnání se situací bez přijetí zvláštních opatření k ročním úsporám elektrické energie do roku 2020 ve výši 11 TWh.
(12)
Výrobky podléhající tomuto nařízení je nutno energeticky zefektivnit použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků.
(13)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby elektrické energie během používání výrobku měly převýšit další možné dopady na životní prostředí během jeho výroby.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly zohledněny dopady na náklady pro konečné uživatele a výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(15)
Měření příslušných parametrů výrobků je nutno provádět za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně - pokud jsou k dispozici - harmonizovaných norem přijatých evropskými orgány pro normalizaci uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/48/ES ze dne 20. července 1998, kterou se mění směrnice 98/34/ES o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (6).
(16)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES určuje toto nařízení postupy použitelné pro posuzování shody.
(17)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(18)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(19)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh klimatizátorů vzduchu napájených z elektrické sítě se jmenovitým výkonem ≤ 12 kW určených k chlazení nebo vytápění v případě, že výrobek nemá funkci chlazení, a komfortních ventilátorů s elektrickým příkonem ventilátoru ≤ 125 W.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
zařízení, která používají jiné než elektrické zdroje energie;
b)
klimatizátory vzduchu, které nepoužívají na straně kondenzátoru nebo výparníku, nebo ani na jedné z těchto stran vzduch jako teplonosnou látku.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 směrnice 2009/125/ES.
Použijí se rovněž tyto definice:
1.
„klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu (nebo obojímu) v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněného elektrickým kompresorem, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo externě přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody (pouze za použití vzduchu);
2.
„dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je v klimatizovaném prostoru těsně u stěny;
3.
„jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor;
4.
„jmenovitým výkonem“ (Prated) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky měřený za standardních jmenovitých podmínek;
5.
„komfortním ventilátorem“ se rozumí zařízení primárně navržené pro vytváření cirkulace vzduchu v okolí lidského těla nebo na jeho části pro uspokojení osobních požadavků na ochlazení, včetně komfortních ventilátorů, které mohou provádět další funkce jako např. osvětlení;
6.
„příkonem ventilátoru“ (PF) se rozumí elektrický příkon komfortního ventilátoru vyjádřený ve wattech, který je provozován při deklarovaném maximálním průtoku ventilátoru; měřeno za chodu oscilačního mechanismu (použije-li se).
Pro účely příloh jsou další definice stanovené v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů jsou stanoveny v příloze I.
2. Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
Od 1. ledna 2013:
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. a) přílohy I.
Od 1. ledna 2013:
a)
klimatizátory vzduchu kromě jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. b) a v bodě 3 písm. a), b) a c) přílohy I.
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a d) přílohy I;
c)
komfortní ventilátory musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a e) přílohy I.
Od 1. ledna 2014:
a)
klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v bodě 2 písm. c) přílohy I;
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. d) přílohy I.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat výsledky výpočtu stanoveného v příloze II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí za účelem splnění požadavků stanovených v příloze I tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty klimatizátorů vzduchu s nejlepšími výkonnostními parametry dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Přezkum posoudí zejména požadavky na účinnost a hladinu akustického výkonu, přístup k podpoře využití chladiv s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP) a oblast působnosti nařízení, pokud jde o klimatizátory vzduchu a případné změny v podílu na trhu u typů zařízení, včetně klimatizátorů vzduchu s jmenovitým výstupním výkonem nad 12 kW. Přezkum rovněž posoudí vhodnost požadavků pro pohotovostní režim a vypnutý stav, sezónní metody výpočtu a měření a zváží vývoj případné sezónní metody výpočtu a měření pro všechny klimatizátory vzduchu, pokud jde o chladicí a otopná období.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. března 2012.
РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 206/2012 НА КОМИСИЯТА
от 6 март 2012 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на климатизатори и вентилатори за разхлаждане
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията следва да определя изисквания за екопроектиране на свързани с енергопотреблението продукти със значителен обем на продажби и търговия, имащи значително въздействие върху околната среда и които са с голям потенциал за подобряване чрез проектиране на тяхното въздействие върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки по прилагането, предоставящи голям потенциал за рентабилно намаляване на емисиите на парникови газове, като например за продукти в системи за отопление, вентилация и климатизация.
(3)
Комисията направи предварително проучване за анализиране на техническите, екологичните и икономическите аспекти на климатизаторите и вентилаторите за разхлаждане, които обикновено се използват в домакинствата и в малки търговски обекти. Проучването бе осъществено съвместно със заинтересовани страни от ЕС и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(4)
Основните екологични аспекти на обхванатите продукти, които за целите на настоящия регламент са определени като значими, са консумацията на енергия на етапа на ползване и нивото на звуковата мощност. Предварителното проучване определи също така възможните изтичания на хладилен агент като значим екологичен аспект, под формата на директни емисии на парникови газове, които представляват средно около 10-20 % от комбинираните преки и непреки емисии на парникови газове.
(5)
Както се вижда от предварителното проучване и бе потвърдено при оценката на въздействието, липсва информация за енергийната ефективност на вентилаторите за разхлаждане. Все пак, за да бъде осигурена важна информация на органите за надзор на пазара и да се осигури възможност за ефективно наблюдение на пазара за целите на определяне на минимални изисквания за енергийна ефективност в бъдеще, изискванията за продуктова информация за вентилаторите за разхлаждане ще гарантират, че данните за ефективността на уреда и използваният метод на измерване ще са ясно видими върху продукта. Освен това за разхлаждащите вентилатори са определени режими „в готовност“ и „изключен“.
(6)
Годишната консумация на електроенергия от продуктите, които са предмет на настоящия регламент, бе оценена на 30 TWh в ЕС за 2005 г. Освен ако не се вземат конкретни мерки, годишната консумация на електроенергия се очаква да бъде 74 TWh през 2020 г. Предварителното проучване показа, че консумацията на електроенергия от продуктите, предмет на настоящия регламент, може да бъде значително намалена.
(7)
Предварителното проучване показва, че не са необходими изисквания, отнасящи се до други параметри на екопроектирането, посочени в част 1 от приложение I към Директива 2009/125/ЕО, тъй като консумацията на електроенергия и нивото на звуковата мощност на климатизаторите на етапа на използване са най-значимите екологични аспекти.
(8)
Тъй като хладилните агенти са разгледани в Регламент (ЕО) № 842/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 17 май 2006 г. относно някои флуорирани парникови газове (2), в настоящия регламент не се формулират специфични изисквания за хладилните агенти. Съгласно изискванията за екопроектиране обаче се предлага премия с цел насочване на пазара към използването на хладилни агенти с намалено вредно въздействие върху околната среда. Премията ще доведе до по-ниски минимални изисквания за енергийна ефективност за уреди, в които се използват хладилни агенти с нисък потенциал за глобално затопляне (ПГЗ).
(9)
Климатизаторите могат да бъдат част от системи, инсталирани в сгради. Националното законодателство, основаващо се на Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 година относно енергийните характеристики на сградите (3), може да определя нови по-строги изисквания за енергийната ефективност на тези системи за климатизация при използване на изчислителните и измервателните методи, дефинирани в настоящия регламент по отношение на енергийната ефективност на климатизатора.
(10)
Значителна част от общата консумация на енергия от тези уреди може да се дължи на функции за режим „в готовност“ и режим „изключен“. За климатизатори, с изключение на двуканални и едноканални климатизатори, консумацията на електроенергия при тези функции е част от минималните изисквания за енергийните показатели и от метода за измерване на сезонната ефективност. Изискванията към режима „в готовност“ и режима „изключен“ за двуканални и едноканални климатизатори са определени въз основа на изискванията за екопроектиране от Регламент (ЕО) № 1275/2008 на Комисията (4).
(11)
Очаква се комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент, и от Делегирания регламент (ЕС) № 626/2011 на Комисията от 4 май 2011 година за допълване на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на енергийното етикетиране на климатизатори (5) да доведе до годишна икономия на електроенергия от 11 TWh към 2020 г., в сравнение с варианта, при който мерки не се предприемат.
(12)
Продуктите, които са предмет на настоящия регламент, следва да бъдат направени по-ефективни по отношение на консумацията на енергия чрез прилагане на рентабилни технологии, свободни от индустриална собственост върху тях, които могат да намалят комбинираните разходи по закупуване и експлоатация на тези продукти.
(13)
Изискванията за екопроектиране не трябва да водят до влошаване от гледна точка на потребителя на функционалните възможности на продукта и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда. По-специално, ползите от намаляването на консумацията на електроенергия на етапа на използване следва да свръхкомпенсират всякакви допълнителни въздействия върху околната среда през етапа на производство.
(14)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират продуктите, които са предмет на настоящия регламент. Сроковете за въвеждане следва да се определят по такъв начин, че да се избегнат отрицателни въздействия върху функционалните възможности на продуктите на пазара и да се вземат предвид въздействията върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средни предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(15)
Измерванията на съществените параметри на продуктите следва да бъдат извършвани чрез надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общоприетите измервателни методи на съвременно техническо равнище, включително посочените в хармонизирани стандарти, когато има такива, приети от европейските организации за стандартизация и изброени в приложение I към Директива 98/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 юли 1998 г. за изменение на Директива 98/34/ЕО за определяне на процедура за предоставяне на информация в областта на техническите стандарти и регламенти (6).
(16)
В съответствие с член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент определя приложимите процедури за оценка на съответствието.
(17)
С цел да бъдат улеснени проверките за съответствие, производителите следва да предоставят в техническата документация информацията, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото тази информация се отнася за изискванията, определени в настоящия регламент.
(18)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, предвидени в настоящия регламент, следва да бъдат определени базови стойности за сравнение за най-добри налични технологии, за да се осигури широка разполагаемост и лесна достъпност на информацията относно екологичните показатели през целия жизнен цикъл на продуктите, които са предмет на настоящия регламент.
(19)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. С настоящия регламент се въвеждат изисквания за екопроектиране по отношение на пусканите на пазара захранвани от електрическата мрежа климатизатори с номинална охладителна мощност ≤ 12 kW (или отоплителна, ако продуктът няма функция за охлаждане) и разхлаждащи вентилатори с входна електрическа мощност на вентилатора ≤ 125 W.
2. Настоящият регламент не се прилага за:
a)
уреди, които работят с неелектрически източници на енергия;
б)
климатизатори, чиято кондензаторна страна или изпарителна страна или и двете не използват въздух като среда за пренасяне на топлината.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията от член 2 от Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета.
Освен това се прилагат и следните определения:
1.
„климатизатор“ е устройство, способно да охлажда или отоплява, или и двете, въздуха в помещения, като използва цикъл за сгъстяване на парите чрез електрически компресор, включително климатизатори, които осигуряват допълнителни функционални възможности като например изсушаване, пречистване на въздуха, вентилация или допълнително затопляне на въздуха чрез съпротивителни нагреватели, както и уреди, които могат да използват вода (воден кондензат, образуващ се от страната на изпарителя, или външно добавяна вода) за изпаряване от страната на кондензатора, при условие че устройството може да работи без използване на допълнителна вода, използвайки само въздух;
2.
„двуканален климатизатор“ означава климатизатор, в който, по време на охлаждане или отопление, входящият въздух на кондензатора (или изпарителя) постъпва отвън в устройството по въздуховод и се отвежда навън (на открито) по втори въздуховод, и който е поставен изцяло в пространството, което се климатизира, близо до стена;
3.
„едноканален климатизатор“ означава климатизатор, в който по време на охлаждане или отопление входящият въздух на кондензатора (или изпарителя) постъпва от пространството, в което се намира устройството, и се отвежда вън от това пространство;
4.
„номинална мощност“ (Prated) означава охладителната или отоплителната мощност на цикъла със сгъстяване на парите на устройството при стандартни условия на изпитване;
5.
„разхлаждащ вентилатор“ означава уред, предназначен основно за раздвижване на въздуха около или върху част от човешкото тяло за разхлаждане с цел личен комфорт, включително разхлаждащи вентилатори, които могат да изпълняват допълнителни функции, като например осветяване;
6.
„входна мощност“ (PF) означава входната електрическа мощност във ватове на разхлаждащ вентилатор, който работи с обявения максимален дебит на вентилатора, измерена при работещ механизъм за периодично насочване (ако/когато има такъв).
За целите на приложенията към настоящия регламент, в приложение I са дадени допълнителни определения.
Член 3
Изисквания за екопроектиране и график
1. Изискванията за екопроектиране на климатизатори и вентилатори за разхлаждане са формулирани в приложение I.
2. Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следния график:
От 1 януари 2013 г.:
едноканалните и двуканалните климатизатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 2, буква а).
От 1 януари 2013 г.:
a)
климатизаторите, с изключение на едноканалните и двуканалните климатизатори, трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 2, буква б) и точка 3, букви а), б) и в);
б)
едноканалните и двуканалните климатизатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 3, букви а), б) и г);
в)
разхлаждащите вентилатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 3, букви а), б) и д).
От 1 януари 2014 г.:
a)
климатизаторите трябва да съответстват на изискванията за екопроектиране, указани в приложение I, точка 2, буква в);
б)
едноканалните и двуканалните климатизатори трябва да съответстват на изискванията, указани в приложение I, точка 2, буква г).
3. Съответствието с изискванията за екопроектиране се измерва и изчислява съгласно изискванията, посочени в приложение II.
Член 4
Оценяване на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или вътрешният проектен контрол, предвиден в приложение IV към споменатата директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива.
2. За целите на оценяването на съответствието съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО, досието с техническа документация трябва да съдържа резултатите от изчислението, посочено в приложение II към настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Държавите-членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение III към настоящия регламент, когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за съответствие с изискванията, изложени в приложение I към настоящия регламент.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение за наличните на пазара климатизатори с най-добри показатели към момента на влизане в сила на настоящия регламент са дадени в приложение IV.
Член 7
Преразглеждане
Не по-късно от пет години след датата на влизане в сила на настоящия регламент, Комисията ще го преразгледа в светлината на техническия напредък и ще представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране. Преразглеждането ще оцени по-специално енергийната ефективност и изискванията за нивото на звуковата мощност, подхода за насърчаване на използването на хладилни агенти с нисък потенциал за глобално затопляне (ПГЗ) и обхвата на регламента за климатизатори, както и възможни промени в пазарния дял на видовете уреди, включително климатизатори с номинална мощност над 12 kW. При преразглеждането ще се оцени също така целесъобразността на изискванията за режима „в готовност“ и режима „изключен“, метода за сезонно изчисление и измерване, включително съображения за разработване на евентуален метод за сезонно изчисление и измерване за всички разглеждани климатозитори в сезоните на охлаждане и отопление.
Член 8
Влизане в сила и прилагане
1. Настоящият регламент влиза в сила на 20-ия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Той се прилага от 1 януари 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 март 2012 година.