ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 283/2010/EU
ze dne 25. března 2010,
kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise přijala dne 7. dubna 2000 sdělení nazvané „Místní opatření pro zaměstnanost: lokální rozměr evropské strategie zaměstnanosti“.
(2)
Sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2007 nazvané „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti“ určilo čtyři prioritní oblasti činnosti: zlepšení právního a institucionálního prostředí v členských státech, změna prostředí ve prospěch zaměstnanosti a podnikání, podpora rozšiřování osvědčených postupů a poskytnutí dalšího finančního kapitálu institucím mikrofinancování. Jako první krok v rámci provádění této agendy Komise a Evropská investiční banka (EIB) vytvořily v roce 2008 iniciativu Jasmine (Společná akce na podporu mikrofinančních institucí v Evropě), která zajišťuje poskytování instruktáží nebankovním mikroúvěrovým finančním institucím a finanční zdroje v celkové výši 20 milionů EUR ze strany EIB.
(3)
Sdělení Komise ze dne 24. května 2006 nazvané „Podpora slušné práce pro všechny - Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě“ i usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (4) zdůraznily význam podpory slušné práce pro všechny.
(4)
Prohlášení vedoucích představitelů navazující na summit G-20 pořádaný ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu obsahovalo závazek zlepšení přístupu chudých k finančním službám, například prostřednictvím mikrofinancování. Vedoucí představitelé se také zavázali zřídit mezinárodní skupinu odborníků na začleňování, která bude zjišťovat zkušenosti nabyté v souvislosti s inovačními přístupy k poskytování finančních služeb chudým, bude podporovat úspěšné regulativní a politické přístupy a vypracuje normy v oblastech přístupu k financování, finanční gramotnosti a ochrany spotřebitele.
(5)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. března 2009 s doporučeními Komisi ve věci Evropské iniciativy pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti vyzval Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti. Kromě toho Evropský parlament schválil dodatečnou podporu ve výši 4 milionů EUR na pilotní akce, které se mají provádět v rámci iniciativy Jasmine. Evropský parlament rovněž Komisi vyzval, aby spolufinancovala projekty pro mikroúvěry zejména pro znevýhodněné cílové skupiny.
(6)
Je třeba zintenzívnit současné úsilí Unie a členských států ve snaze zvýšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost v dostatečném měřítku a v přiměřené lhůtě, a uspokojit tak vysokou poptávku těch, kteří je v tomto období krize potřebují nejvíce, tj. osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohroženy ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a které chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodniky, včetně samostatné výdělečné činnosti a současně aktivně podporovat rovné příležitosti žen a mužů.
(7)
Komise ve svém sdělení nazvaném „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“ ze dne 3. června 2009 zdůraznila potřebu dát novou šanci nezaměstnaným a umožnit podnikání některým z nejvíce znevýhodněných skupin v Evropě, pro něž je přístup na tradiční úvěrový trh obtížný. Kromě stávajících nástrojů je třeba přijmout specifické kroky k dalšímu posílení hospodářské a sociální soudržnosti tím, že se podpoří činnosti prováděné EIB a Evropským investičním fondem (EIF) a dalšími mezinárodními finančními institucemi, aniž jsou dotčeny činnosti členských států. Komise proto oznámila návrh nového nástroje mikrofinancování pro celou EU (dále jen „nástroj mikrofinancování“) s cílem prohloubit dosah mikrofinancování na obzvláště ohrožené skupiny a dále podpořit rozvoj podnikání, sociální ekonomiky a mikropodniků. Aby byl nástroj mikrofinancování účinný, měl dlouhodobý dopad, aby se dostal k potenciálním příjemcům a sloužil jako aktivní prvek hospodářské politiky a politiky místního rozvoje, mohou členské státy zřídit na vnitrostátní úrovni kontaktní místo, které bude propagovat, koordinovat, vyhodnocovat a monitorovat veškerá opatření prováděná v rámci nástroje mikrofinancování na příslušných územích členských států.
(8)
Rostoucí objem mikrofinancování poskytovaného znevýhodněným osobám, které jsou znevýhodněny z hlediska přístupu k tradičnímu trhu s úvěry v Evropské unii, je poskytován nekomerčními institucemi mikrofinancování, úvěrovými sdruženími a bankami, které uplatňují princip sociální odpovědnosti podniků. Nástroj mikrofinancování by mohl pomoci těmto poskytovatelům, kteří doplňují komerční bankovní trh, zvýšením dostupnosti mikrofinancování na úroveň současné úrovně poptávky.
(9)
V mnoha případech jsou poskytovateli mikrofinancování v Evropské unii komerční banky, které by se měly stát v nástroji mikrofinancování významnými partnery, aby znovu nastolily důvěru na úvěrovém trhu, přičemž by se měly především zaměřit na klienty, kteří nemají úvěrové postavení.
(10)
Veřejné a soukromé subjekty poskytující mikrofinancování podle tohoto rozhodnutí by se měly řídit zásadami odpovědného poskytování úvěrů, a vyhnout se tak zejména nadměrnému zadlužování osob a podniků.
(11)
Kromě potíží se získáním přístupu k financování jsou hlavními překážkami při zakládání a rozvoji mikropodniků sociální vyloučení a nejistota při přechodu od nezaměstnanosti nebo dobrých sociálních podmínek k samostatné výdělečné činnosti. Evropské nástroje mikrofinancování mohou podporovat vytvoření takových struktur sociální ekonomiky, které pomohou vyloučeným osobám při opětovném začleňování do společnosti a které jim také pomohou získat minimální dovednosti potřebné k realizaci dlouhodobého podnikatelského záměru.
(12)
Využití zdrojů Unie je vhodné a je v souladu s výše zmíněným usnesením Evropského parlamentu z 24. března 2009. Jednotný nástroj mikrofinancování pro celou EU bude navíc soustředit pákový efekt mezinárodních finančních institucí a zabrání nejednotnému postupu, čímž se zvýší nabídka mikrofinancování ve všech členských státech. Aby se využily zkušenosti mezinárodních finančních institucí, a zejména EIB a EIF, měl by být nástroj mikrofinancování založen na společném řízení.
(13)
Akce financované z nástroje mikrofinancování by měly být soudržné a slučitelné s ostatními politikami Unie a měly by být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě. Činnosti nástroje mikrofinancování by měly doplňovat ostatní zásahy Unie, zejména finanční nástroje programu pro konkurenceschopnost a inovace, iniciativu Jasmine, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) a Evropský sociální fond (ESF).
(14)
Pro účely tohoto rozhodnutí by „mikrofinancování“ mělo zahrnovat záruky, mikroúvěry, vlastní nebo kvazivlastní kapitál ve vztahu k osobám a mikropodnikům podléhajícím tomuto rozhodnutí, přičemž mikroúvěr je vymezen jako půjčky do výše 25 000 EUR. V doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (5) je „mikropodnik“ vymezen jako podnik, který zaměstnává méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné činnosti, a jehož roční obrat nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR, což by měla být definice vhodná i pro účely tohoto rozhodnutí.
(15)
Pro účely tohoto rozhodnutí a v souladu s vnitrostátními předpisy by se „mikropodnikem v sociální ekonomice“ měl rozumět mikropodnik, který vyrábí zboží nebo poskytuje služby s jasně sociálním posláním, nebo poskytuje služby členům společenstva a jeho cílem není dosažení zisku.
(16)
Nástroj mikrofinancování by měl být prováděn prostřednictvím vhodných opatření, která zahrnují sdílení rizik, záruky, vlastní kapitál a dluhové nástroje nabízené mezinárodními finančními institucemi určené poskytovatelům mikrofinancování. Za účelem zvýšení jeho účinnosti by nástroj mikrofinancování měl být koordinován a zaváděn společně s evropskými a vnitrostátními finančními nástroji a vnitrostátními finančními institucemi,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se evropský nástroj mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování nazvaný evropský nástroj mikrofinancování Progress (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
Článek 2
Cíl
1. Nástrojem mikrofinancování se poskytují zdroje Unie s cílem zlepšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost pro
a)
osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohrožené ztrátou zaměstnání nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodnik, včetně samostatné výdělečné činnosti;
b)
mikropodniky, zejména v sociální ekonomice, stejně jako mikropodniky, které zaměstnávají osoby uvedené v písmenu a).
2. Nástroj mikrofinancování poskytuje zdroje Unie pro přístup k mikrofinancování a aktivně podporuje rovné příležitosti žen a mužů.
Článek 3
Rozpočet
1. Finanční příspěvek z rozpočtu Unie na nástroj mikrofinancování na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 činí 100 milionů EUR.
2. O ročních rozpočtových položkách se rozhoduje v rámci ročního rozpočtového procesu, včetně případného uplatnění bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6), nebo jiným způsobem uvedeným v této dohodě.
3. Celkový rozpočet pro podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d) nepřesáhne 1 % rozpočtu nástroje mikrofinancování podle odstavce 1 tohoto článku.
4. Finanční příspěvek pokrývá celkové náklady nástroje mikrofinancování, včetně poplatků za správu pro mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2, které spravují příspěvek Unie, a veškerých dalších způsobilých nákladů a výdajů.
Článek 4
Způsobilé akce a příjemci
1. Nástroj mikrofinancování se provádí případným použitím těchto druhů akcí:
a)
záruk a nástrojů pro sdílení rizik;
b)
kapitálových nástrojů;
c)
dluhových nástrojů;
d)
podpůrných opatření, jako jsou komunikační činnosti, monitorování, kontrola, audit a hodnocení, která jsou přímo nezbytná pro efektivní a účinné provádění tohoto rozhodnutí a pro dosažení jeho cílů.
2. Nástroj mikrofinancování je otevřen veřejným a soukromým subjektům zřízeným na celostátní, regionální nebo místní úrovni v členských státech, které poskytují mikrofinancování osobám a mikropodnikům v členských státech.
3. S cílem oslovit konečné příjemce a vytvářet konkurenceschopné a životaschopné mikropodniky veřejné a soukromé subjekty uvedené v odstavci 2 úzce spolupracují s organizacemi, které hájí zájmy konečných příjemců mikroúvěrů, a s organizacemi, jež pro konečné příjemce zajišťují instruktážní a školicí programy, zejména s těmi, které podporuje ESF.
Článek 5
Řízení
1. Komise řídí nástroj mikrofinancování v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s EIB a EIF v souladu s článkem 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8). Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit doplňkovost ke stávajícím evropským a vnitrostátním finančním nástrojům a koordinaci s nimi a podporovat celkové a vyrovnané rozdělení mezi členské státy.
3. Pro splnění cíle stanoveného v článku 2 a provedení akcí uvedených v článku 4 stanoví dohody zmíněné v odstavci 2 tohoto článku navíc povinnost mezinárodních finančních institucí znovu investovat zdroje a výnosy, včetně dividend a úhrad, do akcí uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) nebo c) po dobu šesti let ode dne zahájení nástroje mikrofinancování.
4. Po uzavření nástroje mikrofinancování se zůstatek splatný Evropskou unií musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z nástroje mikrofinancování, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1.
6. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).
Článek 6
Soulad
Akce financované z nástroje mikrofinancování musí být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě.
Článek 7
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Unie použitím opatření, jimiž se předchází podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek, a zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Pokud jde o akce Unie financované podle tohoto rozhodnutí, má OLAF pravomoc provádět vyšetřování na základě nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, která se použijí při jakémkoli porušení právního předpisu Unie, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě nástroje mikrofinancování, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí řízené.
3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musí odkazovat na odstavce 1 a 2 tohoto článku a stanovit především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů Evropského účetního dvora, v případě potřeby včetně kontroly na místě.
Článek 8
Výroční zpráva
1. Mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2 předají Komisi výroční zprávy o provádění, ve kterých musí být uvedeny podporované činnosti z hlediska finančního provádění, rozdělení a dostupnosti finančních prostředků podle odvětví a typu příjemců, schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí a výsledků.
2. Do 8. dubna 2011 a každý následující rok předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní i kvalitativní výroční zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto rozhodnutí v předchozím roce. Výroční zpráva musí vycházet ze zpráv o provádění uvedených v odstavci 1. Zejména musí obsahovat informace týkající se schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, celkového počtu a typu příjemců a geografického a odvětvového rozdělení prostředků.
Výroční zpráva navíc obsahuje informace o dopadu a udržitelnosti nástroje mikrofinancování vyjádřené celkovým počtem osob, které jsou stále zaměstnané, a mikropodniků, které stále fungují na konci období, během kterého se jim prostřednictvím nástroje mikrofinancování poskytovala finanční pomoc. Výroční zpráva zahrnuje rovněž informace o doplňkovosti s ostatními zásahy Unie, zejména ESF.
3. Po předložení třetí výroční zprávy a na základě návrhu Komise mohou Evropský parlament a Rada toto rozhodnutí přezkoumat.
4. Výroční zpráva uvedená v odstavci 2 se předá pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
5. Na základě výroční zprávy uvedené v odstavci 2 tohoto článku se Komise snaží zajistit, aby nástroj mikrofinancování plnil cíl stanovený v článku 2 a aby byl v Unii dostupný pro ty, kterým hrozí sociální vyloučení nebo pro něž je tradiční úvěrový trh obtížně dostupný.
Článek 9
Hodnocení
1. Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s mezinárodními finančními institucemi uvedenými v čl. 5 odst. 2 průběžná a závěrečná hodnocení. Průběžné hodnocení se dokončí čtyři roky po zahájení nástroje mikrofinancování a závěrečné hodnocení nejpozději jeden rok po skončení mandátů udělených mezinárodním finančním institucím uvedeným v čl. 5 odst. 2. Závěrečné hodnocení zejména posoudí, do jaké míry nástroj mikrofinancování jako celek splnil svůj cíl.
2. Výsledky hodnocení se pro informaci předají Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 25. března 2010.
РЕШЕНИЕ № 283/2010/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 март 2010 година
за създаване на Европейски механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване „Прогрес“
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 175, параграф 3 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
като взеха предвид становището на Комитета на регионите (2),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (3),
като имат предвид, че:
(1)
На 7 април 2000 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „Местно действие за заетост: местно измерение на Европейската стратегия за заетостта“.
(2)
В съобщението на Комисията от 13 ноември 2007 г., озаглавено „Европейска инициатива за развитие на микрокредитирането в подкрепа на растежа и заетостта“, са определени четири приоритетни области за действие: подобряване на правната и институционалната среда в държавите-членки, създаване на атмосфера, благоприятна за трудовата заетост и предприемачеството, популяризиране на най-добрите практики и предоставяне на допълнителен финансов капитал на институциите за микрофинансиране. Като първа стъпка в изпълнение на тази програма Комисията и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) създадоха през 2008 г. Jasmine (Съвместно действие за подкрепа на институциите за микрофинансиране в Европа), която включва предоставянето на наставничество на небанкови финансови институции за микрокредитиране и „гише за финансиране“ на обща сума от 20 милиона евро, предоставени от ЕИБ.
(3)
Съобщението на Комисията от 24 май 2006 г., озаглавено „Насърчаване на осигуряването на достоен труд за всички: приносът на ЕС за осъществяването на програмите за достоен труд в целия свят“, изтъкна важността на достойния труд за всички, което бе потвърдено и от резолюцията на Европейския парламент от 23 май 2007 г. за насърчаване осигуряването на достойни условия на труд за всички (4).
(4)
Изявлението на държавните и правителствените ръководители след срещата на високо равнище на Г-20, проведена на 24 и 25 септември 2009 г. в Питсбърг, съдържа ангажимент за подобряване на достъпа на бедните до финансови услуги, например чрез микрофинансиране. Те поеха също така ангажимент за създаване на международна експертна група за финансово приобщаване, която ще обобщава опита от прилагането на новаторски подходи при предоставянето на финансови услуги за бедните, ще насърчава успешните регулаторни и политически подходи и ще разработва стандарти относно достъпа до финансиране, финансовата грамотност и защитата на потребителите.
(5)
В резолюцията си от 24 март 2009 г. с препоръки към Комисията относно европейската инициатива за развитие на микрокредитиране в подкрепа на растежа и трудовата заетост Европейският парламент поиска Комисията да засили усилията си за разработване на възможности за микрокредити в подкрепа на растежа и трудовата заетост. Освен това Европейският парламент одобри допълнителни 4 милиона евро под формата на подкрепа за пилотно действие, което да бъде осъществено в контекста на инициативата Jasmine. Европейският парламент призова също така Комисията да съфинансира проекти за микрокредити, по-специално за целеви групи в неравностойно положение.
(6)
Настоящите усилия на Съюза и на държавите-членки е необходимо да бъдат укрепени с цел да се увеличи достъпът до и наличието на микрофинансиране до достатъчна степен и в рамките на разумен срок, така че да се отговори на високото търсене от страна на тези, които най-много се нуждаят от това в настоящия кризисен период, а това са лица, които са загубили или рискуват да загубят работата си, изпитват затруднения при навлизането или завръщането на пазара на труда, както и лица, за които съществува риск от социално изключване, или уязвими лица, които са в неблагоприятно положение по отношение на достъпа до традиционния кредитен пазар и които желаят да започнат дейност със или допълнително да развият свое собствено микропредприятие, включително самостоятелна заетост, като същевременно активно се насърчават равните възможности на жените и мъжете.
(7)
Съобщението на Комисията от 3 юни 2009 г., озаглавено „Споделен ангажимент за трудова заетост“, подчерта необходимостта да бъде даден нов шанс на безработните лица и да се открие пътят към предприемачеството за някои от групите в Европа в най-неравностойно положение, които имат затруднения при получаването на достъп до традиционния кредитен пазар. Освен съществуващите инструменти са необходими специфични действия за допълнително задълбочаване на икономическото и социалното сближаване посредством укрепващи мерки, предприети от ЕИБ и Европейския инвестиционен фонд (ЕИФ), както и други международни финансови институции, без да бъдат засягани мерките на държавите-членки. Поради това Комисията обяви предложение за нов механизъм на равнище ЕС за микрофинансиране (наричан по-долу „механизмът“), с който да се разшири обсегът на микрофинансирането по отношение на особено изложените на риск групи и да се окаже допълнителна подкрепа на развитието на предприемачеството, социалната икономика и микропредприятията. С цел механизмът да бъде ефективен, да има трайно въздействие, да достига възможните бенефициери и да служи като проактивен елемент както за икономическата политика, така и за местните политики за развитие, държавите-членки могат да създадат национална точка за контакт, която да насърчава, координира, оценява и контролира всички действия, предприемани в рамките на механизма на съответните им територии.
(8)
Все по-голям дял от микрофинансирането на уязвими лица в неравностойно положение по отношение на достъпа до традиционния кредитен пазар в Европейския съюз се предоставя от нетърговски институции за микрофинансиране, нетърговски кредитни съюзи и нетърговски банки, изпълняващи корпоративна социална отговорност. Механизмът следва да подпомогне тези институции, предоставящи микрофинансиране, които допълват търговския банков пазар, чрез увеличаване на наличието на микрофинансиране, за да се отговори на настоящото равнище на търсене.
(9)
В много случаи доставчиците на микрофинансиране в Европейския съюз са търговски банки и те следва да се превърнат във важни партньори на механизма, с оглед да се възвърне доверието към кредитния пазар, като се поставя основен акцент върху клиентите, които не са кредитоспособни.
(10)
Публичните и частните организации, които предоставят микрофинансиране съгласно настоящото решение, следва да спазват принципите за отговорно отпускане на заеми и по този начин да избягват по-специално свръхзадлъжнялост на лицата и предприятията.
(11)
Наред с трудностите при получаването на достъп до финансиране, социалното изключване и несигурността на прехода от безработица или получаване на социални помощи към самостоятелна заетост са сред главните пречки за създаване и развитие на микропредприятия. Европейските инструменти за микрофинансиране могат да допринесат за оказването на подкрепа на структурите на социалната икономика, които помагат на социално изключените лица да се реинтегрират в обществото и да придобият основни умения, необходими за изпълнението на траен бизнес проект.
(12)
Използването на ресурси на Съюза е целесъобразно и отговаря на споменатата по-горе резолюция на Европейския парламент от 24 март 2009 г. Освен това единен механизъм с поле на действие целия ЕС ще повиши нивото на подкрепа от международните финансови институции и ще избегне разпръснатия подход, като по този начин се увеличава предлагането на микрофинансиране във всички държави-членки. За да се капитализира опитът на международните финансови институции, и по-специално на ЕИБ и ЕИФ, механизмът следва да бъде създаден на основата на съвместното управление.
(13)
Действията, финансирани чрез механизма, следва да бъдат съгласувани и съвместими с другите политики на Съюза и да са в съответствие с разпоредбите на Договора и на приетите съгласно него актове. Дейностите на механизма следва да допълват други средства за интервенция на Съюза, по-специално финансовите инструменти на Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (РПКИ), Jasmine, Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), Jeremie (инициативата Съвместни европейски ресурси за микро- и средни предприятия) и Европейския социален фонд (ЕСФ).
(14)
За целите на настоящото решение обхватът на „микрофинансиране“ следва да включва гаранции, микрокредитиране, собствен и внесен капитал, разширен, за да включва лица и микропредприятия, обхванати от настоящото решение, като микрокредитите се определят като заеми под 25 000 EUR. Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението на микропредприятията, малките и средните предприятия (5) определя „микропредприятие“ като предприятие, в което работят по-малко от 10 души, включително самостоятелна заетост, и чийто годишен оборот и/или общ годишен баланс не надхвърля 2 милиона евро, което следва да бъде подходящо определение за целите на настоящото решение.
(15)
За целите на настоящото решение и в съответствие с националните разпоредби „микропредприятие в социалната икономика“ следва да означава микропредприятие, което произвежда стоки и предоставя услуги с ясна социална цел или което предоставя услуги на членове на общността с нестопанска цел.
(16)
Механизмът следва да се осъществява чрез подходящ набор от действия, които включват споделяне на риска, гаранции, инструменти на собствения капитал и дългови инструменти, предлагани от международни финансови институции на организациите, предоставящи микрофинансиране. За да се повиши ефективността на механизма, той следва да се координира и прилага последователно с европейски и национални финансови инструменти и национални финансови институции,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Създаване
Създава се европейски механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване, наречен Европейски механизъм за микрофинансиране „Прогрес“ (наричан по-долу „механизмът“).
Член 2
Цел
1. Механизмът предоставя ресурси на Съюза за увеличаване на достъпа до и наличието на микрофинансиране за:
а)
лица, които са загубили или за които съществува риск да загубят работата си, или които изпитват затруднения при навлизането или завръщането си на пазара на труда, както и лица, за които съществува риск от социално изключване, или уязвими лица, които са в неравностойно положение по отношение на достъпа до традиционния кредитен пазар и желаят да започнат дейност със или допълнително да развият свое собствено микропредприятие, включително самостоятелна заетост;
б)
микропредприятия, по-специално в социалната икономика, както и микропредприятия, в които работят лица, посочени в буква а).
2. Механизмът предоставя ресурси на Съюза за достъп до микрофинансиране и активно насърчава равните възможности за жените и мъжете.
Член 3
Бюджет
1. Финансовото участие от бюджета на Съюза за механизма за периода от 1 януари 2010 г. до 31 декември 2013 г. е в размер на 100 милиона евро.
2. За годишните бюджетни кредити се взема решение по време на годишната бюджетна процедура, включително, ако е необходимо, посредством прилагането на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (6) или чрез други средства, предвидени в същото споразумение.
3. Общият бюджет за мерките за подкрепа, посочени в член 4, параграф 1, буква г), не надхвърля 1 % от бюджета на механизма, определен в параграф 1 от настоящия член.
4. Финансовото участие покрива пълните разходи на механизма, включително възнагражденията по договор за управление на международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2, управляващи финансовото участие на Съюза, както и всички други допустими разходи.
Член 4
Допустими действия и бенефициери
1. Механизмът се осъществява посредством използване на следните видове действия, както е целесъобразно:
а)
гаранции и инструменти за споделяне на риска;
б)
инструменти на собствения капитал;
в)
дългови инструменти;
г)
мерки за подкрепа, като комуникационни дейности, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за ефективното и ефикасно изпълнение на настоящото решение и за постигането на неговите цели.
2. Механизмът е отворен за публичните и частните организации, установени на национално, регионално и местно равнище в държавите-членки, които предоставят микрофинансиране на лица и микропредприятия в държавите-членки.
3. За да достигнат до крайните бенефициери и за да създадат конкурентоспособни и жизнеспособни микропредприятия, публичните и частните организации, посочени в параграф 2, си сътрудничат тясно с организации, представляващи интересите на крайните бенефициери на микрокредити, и с организации, и по-специално с тези, подкрепяни от ЕСФ, които осигуряват програми за наставничество и обучение за тези крайни бенефициери.
Член 5
Управление
1. Комисията управлява механизма в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (7).
2. За изпълнение на действията, посочени в член 4, параграф 1, с изключение на мерките за подкрепа, посочени в член 4, параграф 1, буква г), Комисията сключва споразумения с международните финансови институции, по-специално с ЕИБ и ЕИФ в съответствие с член 53г от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 и член 43 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета (8). Посочените споразумения съдържат подробни разпоредби за изпълнението на задачите, възложени на финансовите институции, включително разпоредбите, определящи необходимостта да се гарантира допълняемост и координация със съществуващи европейски и национални финансови инструменти и да се насърчава пълно и балансирано покритие между държавите-членки.
3. Освен това, с оглед постигане на целите, установени в член 2, и за изпълнение на действията, установени в член 4, споразуменията, посочени в параграф 2 от настоящия член, включват задължение за международните финансови институции да реинвестират ресурсите и приходите, включително дивиденти и възстановени разходи, в действията, посочени в член 4, параграф 1, буква а), б) или в), за период от шест години след началната дата на механизма.
4. При закриването на механизма остатъчният баланс, дължим на Европейския съюз, се връща в общия бюджет на Европейския съюз.
5. Международните финансови институции, посочени в параграф 2 от настоящия член, сключват споразумения в писмена форма с публичните и с частните организации, предоставящи микрофинансиране, посочени в член 4, параграф 2, в които се определят техните задължения да използват ресурсите, предоставени на разположение от механизма, в съответствие с целите, определени в член 2, както и да предоставят информация за изготвянето на годишните доклади, посочени в член 8, параграф 1.
6. Бюджетът за мерките за подкрепа, посочени в член 4, параграф 1, буква г), се управлява от Комисията.
Член 6
Спазване на изискванията
Финансираните посредством механизма действия са в съответствие с разпоредбите на Договора и на приетите съгласно него актове.
Член 7
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира защитата на финансовите интереси на Съюза при осъществяването на действия по настоящото решение чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измама, корупция и други незаконни дейности, посредством ефективни проверки и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми и, ако се открият нередности, чрез ефективни, пропорционални и възпиращи санкции в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (9), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (11).
2. За действията на Съюза, финансирани съгласно настоящото решение, OLAF има правомощия да провежда разследвания въз основа на Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96, които се прилагат за всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза, включително нарушения на договорно задължение, определено на основата на механизма, в резултат на действие или бездействие от икономически оператор, което има или би имало за резултат нарушаването на общия бюджет на Европейския съюз или на бюджетите, управлявани от него, посредством извършването на неоправдан разход.
3. Всички мерки по изпълнението, произтичащи от настоящото решение, включват позоваване на параграфи 1 и 2 от настоящия член и предвиждат по-специално надзор и финансов контрол от Комисията или всеки представител, упълномощен от нея, и одити от Европейската сметна палата, включващи, ако е необходимо, и одити на място.
Член 8
Годишен доклад
1. Международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2, предават на Комисията годишни доклади за изпълнение, в които се излагат подкрепените дейности по отношение на финансовото изпълнение, разпределението и достъпността на финансови средства с оглед отраслите и видовете бенефициери, приетите или отхвърлените заявления, сключените договори, финансираните действия и резултатите.
2. Не по-късно от 8 април 2011 г. и всяка година след това Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета годишен доклад по количествени и качествени показатели за дейностите, извършени съгласно настоящото решение през предишната година. Годишният доклад се основава на докладите за изпълнение, посочени в параграф 1. Той съдържа по-специално информация, свързана с приетите или отхвърлените заявления, сключените договори, финансираните действия, общия брой и вида бенефициери и географското разпределение на сумите, както и разпределението им по сектори.
Освен това годишният доклад съдържа информация относно въздействието и устойчивостта на механизма, изразени посредством общия брой на лицата и на микропредприятията, които продължават да бъдат наети или продължават да упражняват своята дейност в края на периода на подкрепата, предоставена им чрез механизма. И в края годишният доклад включва информация относно взаимодопълване с други средства за интервенция на Съюза, а именно ЕСФ.
3. След представянето на третия годишен доклад и въз основа на предложение на Комисията, Европейският парламент и Съветът могат да преразгледат настоящото решение.
4. Годишният доклад, посочен в параграф 2, се предава за информация на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите.
5. Въз основа на годишния доклад, посочен в параграф 2 от настоящия член, Комисията се стреми да гарантира постигането от механизма на целите, посочени в член 2, и неговата достъпност в рамките на целия Европейски съюз за тези, за които съществува риск от социално изключване или които изпитват затруднения при достъпа до традиционния кредитен пазар.
Член 9
Оценка
1. Комисията извършва междинна и крайна оценка по своя собствена инициатива и в тясно сътрудничество с международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2. Изготвянето на междинната оценка приключва четири години след началото на действие на механизма, а на крайната оценка - най-късно една година след края на мандата(мандатите), даден(и) на международните финансови институции, посочени в член 5, параграф 2. Крайната оценка разглежда по-специално степента, до която механизмът като цяло е постигнал своите цели.
2. Резултатите от оценките се предават за информация на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 25 март 2010 година.