NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 404/2010 НА КОМИСИЯТА
от 10 май 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове колела от алуминий с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 13 август 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на някои видове колела от алуминий на превозни средства с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата беше открита след депозиране на жалба на 30 юни 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на колела (EUWA) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои видове колела от алуминий. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на антидъмпингова процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, посочените в жалбата производители от Съюза, другите известни производители от Съюза, производителите износители в КНР, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни причини, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на големия брой производители износители в КНР, вносители и производители от Съюза в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички производители износители, вносители и производители от Съюза бе поискано да се представят на Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация.
(6)
Общо 36 дружества или групи от свързани дружества (наричани по-долу „групи“) от КНР се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 36 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Европейския съюз по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше проучено включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от КНР, т.е. процентът на износа за ЕС от оказващите съдействие китайски дружества, в сравнение с целия износ от Китай за ЕС, беше над 90 %.
(7)
След провеждане на консултации със засегнатите страни в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, Комисията извърши подбор в съответствие с член 17 от основния регламент на представителна извадка на базата на най-големия представителен обем износ, за който основателно би могло да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време, като също така взе предвид географското разпределение на оказващите съдействие дружества или групи. Подбраната представителна извадка се състои от четири (групи от) дружества, представляващи 47 % от износа за ЕС на 36-те оказващи съдействие дружества или групи и около 43 % от общия износ за ЕС от КНР. Властите на КНР и Китайската търговска камара се съгласиха с направения от Комисията подбор на представителната извадка, но поискаха включването в нея на най-малко две допълнителни (групи от) дружества. Въпреки това предвид факта, че първоначално подбраната представителна извадка се състоеше от 20 дружества, принадлежащи към 4 групи, беше решено, че не могат да се добавят повече дружества или групи, тъй като това няма за позволи приключването на разследванията в рамките на законоустановените срокове.
(8)
Петима производители износители в КНР, които не бяха включени в представителната извадка, поискаха извършване на индивидуално разследване и предоставиха съответната информация в рамките на определения срок с оглед на прилагането на член 9, параграф 6 и член 17, параграф 3 от основния регламент. Въпреки това с оглед на размера на представителната извадка, която обхващаше 4 групи с голям брой дружества, Комисията стигна до заключение в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, че не може да бъде извършвано индивидуално разследване на производители износители в КНР, които не са включени в извадката, тъй като това би затруднило разследването неоправдано и би забавило приключването му в надлежен срок.
(9)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално разследване в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент, Комисията изпрати формуляри за заявление до китайските производители износители, които отправиха подобно искане, и до китайските власти.
(10)
Известието за откриване бе изпратено на около 40 производители на колела от алуминий за превозни средства (наричани по-долу „КАПС“) от Съюза. Бяха получени 17 отговора. Пет групи от дружества бяха включени в представителната извадка, тъй като бе установено, че са представителни за цялото производство на Съюза по отношение на обемите на продажбите и производството в ЕС (повече от 75 %), географския обхват и вида дейност, т.е. производители на оригинално оборудване (ПОО) и така наречения следпродажбен (СП) сегмент, вж. съображение 19 и следващи за повече подробности. Въпреки че по-голямата част от продажбите на включените в представителната извадка производители от ЕС са били насочени към сегмента на ПОО, 2 от включените в извадката производители са продавали също и на СП сегмента. В представителната извадка бяха включени и дружества, които не са подавали оплакване.
(11)
По време на разследването страните изложиха допълнителни аргументи относно предполагаемите различия между ПОО и СП сегментите. С цел да се получи по-съществена информация, бе решено обхватът на представителната извадка да бъде разширен, като в нея бъде включен един допълнителен (основен) производител, активен в СП сегмента.
(12)
Жалбоподателите поискаха имената им да бъдат запазени в тайна, поради опасения че някои клиенти или конкуренти могат да предприемат ответни мерки срещу тях. Комисията изрази становището, че наистина съществува значителна възможност за предприемане на ответни мерки и прие имената да не бъдат разгласявани. След откриването на процедурата всички оказващи съдействие дружества дадоха съгласие имената им да бъдат разгласени в качеството им на оказващи съдействие, но не и в качеството им на жалбоподатели, когато е приложимо.
(13)
Известието за откриване бе изпратено на около 80 вносители и вносители-потребители на КАПС. Бяха получени 40 отговора от дружества, представляващи около една трета от общия износ от Китай. Дванадесет от тези отговори бяха изпратени от вносители, а останалата част - от вносители-потребители. Седем дружества бяха включени в представителната извадка (5 вносители и 2 вносители-потребители).
(14)
Комисията изпрати въпросници до 6-те подбрани за представителната извадка производители от Съюза, до подбраните за извадката производители износители от КНР, както и до поискалите индивидуално третиране и до 7-те подбрани за извадката вносители. В допълнение бяха изпратени въпросници до потребители и други оказващи съдействие производители.
(15)
Отговори на въпросника бяха получени от 4-мата включени в представителната извадка китайски производители износители и от 5-ма китайски производители износители, поискали индивидуално третиране в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бяха получени отговори и от 6-мата включени в представителната извадка производители от Съюза, от 3-ма вносители, несвързани с производител износител, от 9-ма други производители от ЕС и от 13 потребители. Бяха получени и коментари от Китайската търговска камара и от две сдружения на потребители.
(16)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза и извърши проверки в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Група Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Германия
-
Група Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Чешка република
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Италия
-
Група Ronal:
-
Ronal AG - Швейцария
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Полша
-
Speedline s.r.l. - Италия
-
Mapsa S. Coop. L. - Испания
-
AEZ - Германия
-
Française de Roues S.A.S.V. - Франция
б)
производители износители и свързани с тях дружества в КНР
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
в)
свързани дружества в Съюза
-
OZ Deutschland, Biberbach (Германия)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Италия)
г)
свързани дружества в Сингапур
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
д)
потребители
-
Renault - Франция
-
BMW - Германия
(17)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители, на които може да не бъде предоставено ТДПИ, въз основа на данни от Турция като държава аналог беше направена проверка за установяване на нормалната стойност в помещенията на следните дружества:
е)
производители в Турция
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Разследван период
(18)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(19)
Разглежданият продукт се определя като колела от алуминий за автомобилните превозни средства от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, с произход от Китайската народна република (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50.
(20)
Разглежданият продукт се продава в Съюза посредством два канала за дистрибуция: на сегмента на производителите на оригинално оборудване (ПОО) и на така наречения следпродажбен (СП) сегмент. В сегмента на ПОО производителите на автомобили организират тръжни процедури за КАПС (около две години преди пускането на нов модел автомобил) и участват в процеса на разработване на нови колела, които ще носят тяхната търговска марка. Както производителите от Съюза, така и китайските износители се конкурират в рамките на едни и същи търгове. В СП сектора КАПС се проектират, разработват и им се определя търговска марка от производителите на КАПС, след което се продават на търговци на едро, търговци на дребно, фирми за тунинг, автосервизи и др.
(21)
Един от износителите заяви, че КАПС, които са предназначени за сегмента на ПОО, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на процедурата, защото те се монтират единствено на нови автомобили, а КАПС, които са предназначени за СП сегмента, са предназначени да заменят колелата на ПОО по време на експлоатационния живот на даден модел автомобил. Аргументът съдържа вътрешно противоречие, тъй като потвърждава, че „КАПС за СП сегмента“ са предназначени да бъдат монтирани и използвани по същия начин като „КАПС за сегмента на ПОО“. В действителност „КАПС за СП сегмента“ могат да бъдат произвеждани посредством различни производствени процеси (3), във всички диаметри и с всякакво тегло, с всички различни видове довършителни обработки и т.н. Разликата между КАПС за „ПОО и СП сегментите“ се състои единствено в различните канали на дистрибуция, което определя участието на автомобилната промишленост в процеса на разработване и проектиране на колелото. Също така бе заявено, че ценообразуването при КАПС за „ПОО и СП сегментите“ е различно, като първият е обвързан с променящата се цена на Лондонската метална борса (London Metal Exchange, наричана по-долу „LME“). Действително производителите на автомобили използват една така наречена формула на ценообразуване на нулева основа. Тя се състои от три елемента: 1. цената на алуминия (променлива, свързана с LME), 2. добавена стойност, разходи за преработка, и 3. фиксирана премия за качество. Този метод на ценообразуване е адаптиран спрямо нуждите на автомобилната промишленост, но разходните компоненти и за двата типа КАПС - за ПОО и СП сегментите - са еднакви.
(22)
Следователно макар че КАПС за „ПОО и СП сегментите“ имат различни канали на дистрибуция, те споделят едни и същи физически и технически характеристики и са взаимозаменяеми. Поради това те се разглеждат като един и същ хомогенен продукт. В допълнение КАПС се продават и внасят от Китай в значителни количества посредством двата канала за продажба. С оглед на тези констатации беше направено временното заключение, че изключването на „КАПС за сегмента на ПОО“ от обхвата на продукта, предмет на разследването, не е оправдано.
(23)
Една от заинтересованите страни заяви, че колелата за картове следва да бъдат изключени, тъй като картовете не попадат в позиции по КН от 8701 до 8705. Въпреки това тази страна не успя да докаже убедително, че картовете не могат да бъдат включени в горепосочените позиции от КН; следователно искането беше временно отхвърлено.
(24)
Същата страна заяви, че колелата за високопроходимите превозни средства (наричани по-долу „ВППС“) също следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, тъй като тези колела са коренно различни от колелата, произвеждани за други моторни превозни средства. Въпреки това някои ВППС биха могли да бъдат класирани в позиции по КН от 8701 до 8705 и поради това техните колела попадат в обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване. Вследствие на това искането беше временно отхвърлено.
2. Сходен продукт
(25)
Беше установено, че разглежданият продукт и колелата от алуминий за превозни средства, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Турция, която се използваше временно за държава аналог, както и колелата от алуминий за превозни средства, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Общността, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика
(26)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
бизнес решенията се вземат в отговор на сигнали от пазара, без значителна намеса на държавата, a разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата разполагат с един-единствен точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти (МСС) и се прилага във всички случаи;
-
няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законите относно несъстоятелността и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност; и
-
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(27)
В настоящото разследване всички включени в представителната извадка групи от износители подадоха искане за ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за искане за ТДПИ в определените срокове.
(28)
За всички включени в представителната извадка групи от износители Комисията проучи цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена във формулярите за искане за ТДПИ, в помещенията на въпросните групи.
(29)
При разследването се установи, че не може да бъде предоставено ТДПИ на никоя от четирите китайски групи от дружества, тъй като никоя от тях не отговаря на всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради изложените по-долу причини.
(30)
Нито една от включените в представителната извадка групи от износители не е успяла да докаже, че изпълнява критерий 1 поради държавната намеса във вземането на решения, свързани с основната суровина (алуминий).
(31)
Както изглежда, действително във всички включени в представителната извадка групи по-голямата част от алуминия, използван за производството на колела от алуминий за превозни средства, се набавя на китайския вътрешен пазар въз основа на дългосрочни договори. Цените се базират на котировките на първичния алуминий на китайските спот-пазари плюс такса за преработка (а при едно дружество също и на Шанхайската фючърсна борса (Shanghai Futures Exchange, наричана по-долу „SHFE“)). В това отношение трябва да се отбележи, че тази котировка на спот-пазарите се прави успоредно с SHFE.
(32)
В това отношение трябва да се отбележи, че китайската държава има основна роля при определянето на цените на първичния алуминий и се намесва на пазара постоянно чрез редица инструменти.
(33)
На първо място, върху предназначения за износ първичен алуминий се налага 17 % ДДС (докато ДДС върху износа на готови продукти се възстановява) плюс 15 % експортна такса.
(34)
На второ място, държавата се намесва чрез механизмите на ценообразуването на Шанхайската фючърсна борса (SHFE), която е затворена борса за регистрирани в Китай дружества и китайски граждани. Тази намеса на държавата чрез механизмите на ценообразуване на SHFE е свързано с позицията ѝ едновременно на продавач на първичен алуминий и на купувач посредством Държавния резерв и други държавни органи. Освен това държавата определя пределни стойности на дневната цена чрез правилата на SHFE, които са одобрени от държавния регулаторен орган - Регулаторната комисия по ценни книжа на Китай (China Securities Regulatory Commission (CSRC)).
(35)
Друг пример за намесата на държавата е неотдавнашният пакет от стимули на китайското правителство, насочени към ограничаване на последиците от икономическата криза. В края на 2008 г. Държавният резерв започна да прилага схема за закупуване на алуминий от леярни с цел подпомагане на техните операции, тъй като световната финансова криза намали търсенето. Тези подкрепени от държавата покупки абсорбираха по-голямата част от запасите на вътрешния пазар, като доведоха до покачване на цените през първата половина на 2009 г.
(36)
Това бе отчетено като съществен фактор на държавна намеса при вземането на решения от дружествата по отношение на суровините. Без съмнение настоящата китайска система на високи износни мита и невъзстановяването на ДДС при износ на първичен алуминий и други суровини, съчетано с липсата на експортни такси и възстановяването на ДДС при износ на продукта надолу по производствената верига и намесата на държавата при определянето на цените на SHFE, по същество е довело до ситуация, при която цените на китайския алуминий продължават да бъдат резултат от намесата на държавата. Това e довело до ситуация, при която в исторически план цените на LME са се различавали значително от тези на китайския пазар (4). В периода от средата на 2005 г. и края на 2008 г. цените на LME са били значително по-високи в сравнение с тези на китайските пазари, като показват ясно липсата на каквито и да са значими арбитражни операции между китайските пазари и пазарите в останалата част на света.
(37)
По този начин предизвиканите от държавата многобройни изкривявания при формирането на цените на първичния алуминий оказват отражение върху решенията на китайските производители на колела от алуминий при снабдяването им със суровини. Също така те се ползват с предимство от тези изкривявания, в смисъл че обикновено правят покупките си на китайския пазар от местни доставчици, използвайки като база за сравнение цените на китайските спот-пазари (или на SHFE), но могат също да закупят определени количества на цените на LME, когато цените на китайския пазар са по-високи в резултат на намесата на държавата.
(38)
Освен това в допълнение към описаната по-горе обща ситуация, други три групи не отговарят на другите изисквания от критерий 1 поради значителната намеса на държавата по отношение на важни бизнес решения. При една от групите едно държавно дружество има права на вето, които са несъразмерни спрямо неговото дялово участие в две от нейните дружества по отношение на някои основни решения. За повечето от дружествата от друга група някои основни решения са обект на значителна държавна намеса, или защото дружествата са 100 % държавна собственост, или защото директорът, представляващ притежавания от държавата акционер, има права на вето върху важни за дружеството решения. Освен това противно на твърдението на дружеството, разследването установи, че местната държавна служба по труда има права на вето по отношение на заетостта на работниците в две от тези дружества. И на последно място, при една трета група семейството, което контролира групата, има връзки с управляващата партия и една от принадлежащите към групата компании е обект на значителна държавна намеса по отношение на някои важни решения, тъй като директорът, представляващ притежаван от държавата акционер, има право на вето върху важни за дружеството решения.
(39)
При една от групите има явно нарушаване на основни счетоводни принципи във всичките ѝ дружества. По-специално не са спазени МСС 1 (Представяне на финансови отчети), МСС 12 (Данъци върху дохода) и МСС 16 (Имоти, машини и съоръжения). Поради това бе счетено, че счетоводните отчети не са били изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. При друга група службите на Комисията установиха несъответствие с МСС 1 и МСС 31.
(40)
При една от групите има явни изкривявания по отношение на правата за ползване на земя и придобиване на дълготрайни активи за няколко дружества, а по-голямата част от принадлежащите към групата дружества са се ползвали от преференциални данъчни режими, възстановяване на данъци и субсидиране, което представлява изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика. Измерени по отношение на оборота например, тези изкривявания бяха значителни.
(41)
Що се отнася до една друга група, включена в представителната извадка, три от нейните дружества са се ползвали от преференциални данъчни режими, което представлява изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика. Тези изкривявания могат да бъдат счетени за значителни, например по отношение на оборота.
(42)
Също така относно една друга група изглежда, че две от нейните дружества не отговарят на критерий 3. Първото е платило правото за ползване на земя с голямо закъснение след датата на падежа, без да понесе някакви санкции, независимо от факта, че в договора изрично са предвидени санкции. Това означава пряка подкрепа от страна на държавата (която е крайният собственик на земята) в първоначалния етап от съществуване на дружеството. Що се отнася до второто дружество, беше установено, че са закупени активите на държавен производител на колела от алуминий при непазарни условия, което се изразява в неправомерно предимство в началния етап от живота на дружеството.
(43)
Една от групите заяви, че закупуването на активи от държавен производител е извършено при пазарни условия. Въпреки това тази страна не успя да докаже, че цялата операция може да се приеме като извършена без изкривявания, пренесени от предходната система на непазарна икономика.
(44)
И на последно място, дружества, принадлежащи към друга група, са се ползвали от значителни данъчни облекчения и финансова подкрепа, която е оказала значително отражение върху финансовото им състояние, измерено например по отношение на оборота.
(45)
Комисията разгласи официално резултатите от констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ на засегнатите групи от износители в КНР, на властите на КНР, на китайската търговска камара и на жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид мненията си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(46)
Една група повдигна възражение във връзка с факта, че Комисията не е успяла да вземе решение за предоставянето на ТДПИ в рамките на определения в основния регламент тримесечен срок, като заяви, че износителите се предприели всички необходими стъпки преди изтичането на този срок, за да се даде възможност на Комисията да установи какъв ще е ефектът, който решението ѝ за предоставяне на този статут би могъл да има върху изчисляването на дъмпинговия марж. С други думи се твърди, че решение за ТДПИ следва да се взема в рамките на тримесечния срок, всеки път когато отговорите на антидъмпинговите въпросници са предоставени в рамките на този срок. В противен случай съществува риск информацията, предоставена в антидъмпинговия въпросник, да окаже отражение върху решението за предоставяне на ТДПИ.
(47)
Предвид обстоятелствата в конкретния случай обаче следва да се подчертае, че решение относно ТДПИ не можеше да бъде взето в рамките на 3-месечния срок, тъй като по-голямата част от информацията по отношение на ТДПИ бе събрана по време на проверките на място, които приключиха след изтичането на тримесечния срок. Във всеки случай, както е обяснено по-горе, решението да се откаже предоставяне на ТДПИ на групите от износители от представителната извадка се основава изключително на задълбочена оценка на съответните 5 критерии относно ТДПИ, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(48)
По отношение на критерий 1 бе заявено, че действително са осъществявани арбитражни операции между китайските пазари и LME, тъй като е имало износ на някои малки количества алуминий към/от Китай по време на разследвания период. Този аргумент не може да бъде приет поради разликите в ценовите равнища между китайските пазари и LME.
(49)
По отношение на критерий 2 бяха повдигнати някои въпроси, свързани с някои случаи на несъвместимост с различни МСС, установени от Комисията в счетоводните отчети на две дружества. Въпреки това нищо в изтъкнатите аргументи не позволява да се заключи, че някое от тези две дружества има точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти.
(50)
По отношение на критерий 3 бяха изтъкнати няколко аргумента. На първо място, бе изтъкнато, че отражението от финансовата подкрепа, правата по отношение на земята и другите предимства, като например освобождаванията от данъци, не е предизвикало значително изкривяване на финансовото състояние на дружествата. Този аргумент не може да бъде приет, тъй като отражението на тези схеми е значително, ако бъде измерено по отношение на оборота.
(51)
Също така бе отбелязано, че някои от схемите за подпомагане и данъчните облекчения не са били специфични за определени дружества и следователно не може да се счита, че са резултат от ефекта на пренасяне от системата на непазарна икономика. В това отношение трябва да се подчертае, че анализът в рамките на ТДПИ се свежда до това дали има държавна намеса, без значение дали тя е специфична за някое дружество или не. Във всеки случай фактическата основа на твърдението е неправилна. Без съмнение използваните от дружествата предимства в настоящия случай могат да бъдат разглеждани като специфични за определени дружества, тъй като всички те са насочени към определен тип дружества: например в качеството им на чуждестранно дружество, в качеството им на дружество, установено в определена област и след преговори ad hoc с местните власти за получаване на субсидии, закупуване на национално произведено оборудване, подобряване на технологичното ниво, участие в панаири, инвестиции в изследователска и развойна дейност и т.н.
(52)
На последно място, бе изтъкнато, че освобождаванията от подоходен данък и намаленията му в полза на чуждестранни компании, които са влезли в сила през 2005 г., не представляват изкривяване, пренесено от системата на непазарна икономика. Това тълкуване не може да бъде прието. Без съмнение критерий 3 не се отнася до действия, които са ограничени във времето (до 1998 г., когато Китай започна да прилага правилата на пазарната икономика) или по своя обхват, а до действия, които предполагат участието на държавата в оформянето на бизнес средата чрез мерки, типични за непазарна икономика, като дискриминационните данъчни ставки.
(53)
Въз основа на горепосоченото никое от дружествата от КНР, подали искане за ТДПИ, не успя да докаже, че отговаря на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Поради това беше счетено, че ТДПИ следва да бъде отказано на всичките дружества. Консултативният комитет бе консултиран и не направи възражения по отношение на тези заключения.
2. Индивидуално третиране
(54)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на член 2, параграф 7 от основния регламент, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат в съответствие с член 9, параграф 5 от основния регламент, че техните експортни цени и количества, както и условията и параметрите за продажба са свободно определени, че обменните курсове съответстват на пазарните и че държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на износителите се определят различни митнически ставки.
(55)
Всички групи от износители, подали искане за ТДПИ, подадоха заявление и за индивидуално третиране, в случай че им бъде отказано ТДПИ. Въз основа на наличната информация бе установено временно, че две от четирите включени в представителната извадка групи в КНР отговарят на всички изисквания за индивидуално третиране. На две от включените в представителната извадка групи бе отказано индивидуално третиране. Няма съмнение, че държавната намеса в CITIC Dicastal и в Baoding е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители бъдат определени различни митнически ставки, особено предвид факта, че тези две групи имат две общи съвместни предприятия, произвеждащи разглеждания продукт.
(56)
От четирите включени в представителната извадка групи от износители в КНР индивидуално разследване следва да бъде предоставено на следните групи:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Нормална стойност
3.1. Избор на държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(58)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(59)
Само един износител възрази срещу този избор и предложи Малайзия като алтернативна държава, но на по-късен етап заяви, че малайзийските дружества не са изразили желание да съдействат на Комисията.
(60)
Комисията провери дали Турция е разумен избор за държава аналог. Беше направено заключението, че Турция, която има петима национални производители и значителен внос от трети държави, представлява пазар с висока степен на конкуренция. Освен това не съществуват значителни разлики в производствения процес между производителите в Турция и в Китайската народна република. Като се има предвид горепосоченото, разследването показа, че няма причина да се смята, че Турция не е подходяща за целите на установяването на нормалната стойност. Освен това турските производители продават видове на продукта, които са сравними с изнасяните от КНР.
(61)
Двама производители в Турция отговориха на въпросника, изпратен до всички производители на колела от алуминий в Турция.
(62)
Данните, представени в попълнения въпросник на оказващите съдействие турски производители, бяха проверени in situ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се базира нормалната стойност.
(63)
Поради това беше направено временното заключение, че Турция е подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2. Определяне на нормалната стойност
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в държавата аналог, както е посочено по-долу:
(65)
Разглежданият продукт е бил продаван в представителни количества на турския вътрешен пазар.
(66)
Бе направен анализ дали той може да се счита за продаван при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(67)
Нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислената себестойност на производството, е представлявал над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта и когато среднопретеглената цена на този вид е била равна или по-висока от себестойността на производството. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта, осъществени през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(68)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от себестойността на производството, нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(69)
За един вид на продукта, при който не са били извършени рентабилни продажби, нормалната стойност се основаваше на производствените разходи за вида на продукта, продаван на вътрешния пазар, плюс разходите за реализация и общите и административните разходи (наричани по-долу „разходи за РОА“) и разумна стойност за печалба на вътрешния пазар.
(70)
И на последно място, за ограничен брой видове на продукта нормалната стойност беше изчислена въз основа на нормалната стойност за сравними видове продукти, като бяха направени корекции за физически различия.
3.3. Експортни цени
(71)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а по-специално въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
(72)
В случаите, когато продажбите са били реализирани чрез свързан вносител или търговец, експортните цени бяха конструирани в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените при препродажба от страна на този свързан вносител/вносител на първите независими клиенти в Съюза. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от несвързан вносител/търговец на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител/търговец бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителите износители и свързания вносител/търговец.
3.4. Сравнение
(73)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(74)
Сравнението на цената на колелата, изнасяни от КНР, и тези, продавани на турския пазар от оказващите съдействие турски производители, беше направено чрез разграничаване на продажбите за сектора на ПОО и продажбите за СП сектора.
(75)
В допълнение към горното, бяха направени подходящи корекции по отношение на разходите за транспорт и застраховка, разходите по обработка и съпътстващите разходи, разходите за опаковане, кредити, косвено облагане и банковите такси във всички случаи, при които те бяха сметнати за обосновани, точни и подкрепени с проверени доказателства.
4. Дъмпингови маржове
4.1. За включените в представителната извадка оказващи съдействие производители износители, на които е предоставено ИТ
(76)
За двете включени в представителната извадка дружества, на които беше предоставено ИТ, бяха установени дъмпингови маржове посредством сравнение на среднопретеглената нормална стойност, установена за турските производители, които оказаха пълно съдействие, със среднопретеглената експортна цена за Съюза на всяко дружество, както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент.
(77)
Дъмпинговите маржове, изразени като процент от вносната цена на границата на Европейския съюз преди облагане с мито, са както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. За всички други оказващи съдействие производители износители
(78)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставено ТДПИ или ИТ, и за невключените в представителната извадка оказващи съдействие дружества бе изчислен като среднопретеглена стойност на резултатите на всички включени в представителната извадка дружества. Изчисленията за двете дружества, на които не бе предоставено ТДПИ, нито ИТ, също бяха направени по начина, описан в параграф 76. Дъмпинговият марж, изразен като процент от нетната вносна цена на границата на Европейския съюз преди облагане с мито, е 48,7 %.
4.3. За всички други производители износители
(79)
Предвид факта че степента на оказаното от КНР съдействие беше много висока, дъмпинговият марж, приложим в национален мащаб по отношение на всички други износители в КНР, беше изчислен чрез използване на най-големия дъмпингов марж, установен на базата на сделките на един оказал съдействие производител износител. Поради това остатъчният дъмпингов марж, изразен като процент от вносната цена на границата на Европейския съюз преди облагане с мито, е в размер на 69,3 %.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(80)
КАПС се произвеждат от около 30 дружества, установени в много държави от ЕС. Дружествата, които подкрепиха жалбата и оказаха съдействие при разследването, представляваха повече от 85 % от общото производство на Съюза през РП.
(81)
Общото производство на Съюза и получената при разследването подкрепа бяха определени въз основа на цялата налична информация, включително представената в жалбата информация, данни, събрани от производителите от Съюза преди и след откриването на разследването, и информация, получена от включените в представителната извадка производители и от други съдействащи производители. Тази информация позволи да бъде потвърдено осъществяването на производствена дейност и нивото на производство също и на тези производители, които не оказаха съдействие при разследването.
(82)
За един от включените в извадката производители беше установено, че внася разглеждания продукт от КНР и го препродава на пазара на Съюза. В съпоставка с общите му продажби обаче вносът остава незначителен и не пречи той да бъде считан за производител от Съюза.
2. Потребление на Съюза
(83)
През разглеждания период потреблението на Съюза се променя, както следва:
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в хиляди)
58 607
62 442
58 313
49 508
Индекс 2006 г. = 100
100
107
99
84
(84)
Потреблението на Съюза (5) беше установено чрез прибавяне на вноса по данни на Евростат към продажбите в ЕС на производителите от Съюза. Вносът на КАПС попада в обхвата на два „ex“ кода по КН, които включват и други продукти. За да се определи частта на КАПС във всеки от кодовете по КН, делът им, внесен по кодове по КН 8708 70 10 и 8708 70 50, беше установен по отделни държави по предложената в жалбата методология. Тъй като вносът беше представен в тегловно изражение, трансформирането му в единици също беше извършено по предложената в жалбата методология (чрез използване на средно тегло на единица). Тези данни бяха съпоставени с данните, представени от включените в извадката китайски износители, и потвърдени от тях. Доставките в ЕС бяха изчислени чрез добавяне на доставките, извършените от включените в извадката производители от Съюза, към тези от други производители (данни, събрани по време на етапа преди откриването на процедурата и получени от жалбоподателя, някои оценки, извършени въз основа на данните от включените в представителната извадка производители).
(85)
Като цяло потреблението през разглеждания период намалява с 15,5 %, но това не става плавно, като в периода между 2008 г. и РП се наблюдава рязък спад от 15,1 %. То се увеличава от 58,6 млн. единици през 2006 г. на 62,4 млн. единици през 2007 г., след което спада на 58,3 млн. единици през 2008 г. и на 49,5 млн. единици през РП.
3. Внос от КНР
3.1. Обем и пазарен дял на вноса на разглеждания продукт
(86)
Промените на вноса от КНР по обем и пазарен дял са, както следва:
Обеми на вноса в хиляди единици
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
КНР
3 703
5 144
5 809
6 137
Индекс 2006 г. = 100
100
139
157
166
Пазарен дял (%)
6,3
8,2
10
12,4
Източник: Евростат и данни за продажбите в Съюза на производителите от Съюза.
(87)
Обемът на китайския внос се увеличава от 3,7 млн. единици през 2006 г. на 5,1 млн. единици през 2007 г., 5,8 млн. единици през 2008 г. и 6,1 млн. единици през РП. Така увеличението от 2006 г. до РП е повече от 66 %.
(88)
Пазарният дял на китайския внос се удвоява. Той се увеличава от 6,3 % през 2006 г. на 8,2 % през 2007 г., 10 % през 2008 г. и 12,4 % през РП. Като цяло пазарният дял на китайския внос се увеличава с 6,1 процентни пункта през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса
(89)
В таблицата по-долу са сравнени средните китайски цени на вноса (по данни на Евростат, тъй като въпросниците на износителите се отнасят само за РП, но не и за предходните години) със средните продажни цени на включените в извадката производители от Съюза.
Евро/единица
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Китай
34,7
33,5
31,4
31,9
Включени в извадката производители от ЕС
49,7
49,7
48
46,5
Разлика
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Средните цени на вноса от КНР показват постоянен спад от 9,5 % между 2006 г. и 2008 г., след което слабо се увеличават с 0,5 % през РП. За разглеждания период цените спадат с 8 %.
(91)
Въз основа на сравнението на цените може да бъде заключено, че през разглеждания период китайските цени на вноса са като цяло непрекъснато и значително под цените на включените в извадката производители, принуждавайки последните да намалят в значителна степен собствените си цени.
3.3. Подбиване на цените
3.3.1. Общи забележки
(92)
Разглежданият случай се характеризира с разделяне на сегмента на два различни канала за дистрибуция - сегмента на ПОО и СП сегмента. Освен това по-голямата част от продажбите на производителите от Съюза са съсредоточени в сегмента на ПОО, докато китайският внос е насочен предимно към СП сегмента (около 70 % от вноса от КНР). Поради това съществува асиметрия по отношение на насочването на продажбите в двата сегмента от промишлеността на Съюза, от една страна, и китайския внос, от друга, към различни канали за дистрибуция.
3.3.2. Подбиване на цените
(93)
Беше направено сравнение на продажните цени на пазара на Съюза между цените на включените в извадката производители от промишлеността на Съюза и на цените на вноса от засегната държава. Взетите под внимание в случая продажни цени на включената в представителната извадка промишленост на Съюза бяха цените за независими клиенти, коригирани при необходимост до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(94)
Тези цени бяха сравнени с начисляваните от китайските производители износители цени, без отстъпките и коригирани при необходимост до цена CIF до границата на Съюза, както и със съответната корекция за разходите за обмитяване и разходите след внасянето.
(95)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза, изразено като процент от последните, с между 22 % и 37 % въз основа на данните, предоставени от съдействащите производители износители. От това ниво на подбиване на цените и неблагоприятната ценова промяна за промишлеността на Съюза става ясно, че е настъпило значително потискане на цените.
(96)
Някои страни заявиха, че нивото на подбиване на цените следва да бъде изчислено единствено по отношение на ценовия компонент „добавена стойност“ (изключвайки разходите за алуминий). В действителност използването на тази методология би довело дори до по-високи нива на подбиване на цените. При положение обаче че дори изчислените по отношение на пълната цена нива на подбиване бяха значителни, този метод не беше разглеждан по-нататък.
(97)
Високото ниво на подбиване заедно с потискането на цените (вж. съображение 89 и следващите) по отношение на промишлеността на Съюза показва ясно изразеното влияние на дъмпинга в този случай.
(98)
С цел да се даде изпреварващ отговор на възможни въпроси по отношение на разликите между двата сегмента, беше извършен отделен анализ на двата сегмента въз основа на същата методология като описаната по-горе. Подбиването на цените и за двата сегмента остава значително (между 13 % и 30 % за продажбите в сегмента на ПОО и между 56 % и 63 % за продажбите в СП сегмента).
4. Внос от трети държави, различни от КНР
(99)
Таблицата по-долу показва промените на вноса от трети държави, различни от КНР.
Обеми на вноса в хиляди единици
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Турция
4 140
4 522
4 021
3 426
Индекс 2006 г. = 100
100
109
97
83
Пазарен дял (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Норвегия
1 079
1 210
1 106
520
Индекс 2006 г. = 100
100
112
102
48
Пазарен дял (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Южна Африка
490
851
790
700
Индекс 2006 г. = 100
100
173
161
143
Пазарен дял (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Други
3 746
4 029
3 690
2 928
Индекс 2006 г. = 100
100
108
99
78
Пазарен дял (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Както е видно от горепосоченото, Турция е вторият по големина вносител след КНР със значителен, но сравнително стабилен пазарен дял. Пазарният дял на вноса от трети държави, различни от КНР и Турция, намалява от 9 % през 2006 г. на 8,4 % през РП. Въздействието на цените на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза се обсъжда в съображения 136 и следващите.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(101)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху положението на промишлеността на Съюза от 2006 г. до РП.
(102)
Както е обяснено по-горе, трябваше да бъдат използвани разпоредбите за подбор на представителна извадка. За целта на анализа на вредата, показателите за вреда бяха анализирани на следните две нива.
-
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, заплати и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на нивото на общото производство на Съюза. Те са получени основно от въпросниците, представени от шестте включени в извадката дружества, и от допълнителните „мини“ въпросници. Тези въпросници се отнасят до дружества, представляващи повече от 80 % от общото производство на Съюза. За да бъде обхванато общото производство на Съюза, е необходимо да бъдат направени някои екстраполации за останалото производство освен получените от различни източници данни, най-вече данни от жалбата и събрани преди откриването данни. Винаги когато имаше възможност, всички тези фактори бяха съпоставени с цялостната информация от съответните статистически източници.
-
Анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и инвестиции и производствени разходи) беше извършен за отделни дружества, т.е. на нивото на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(103)
Таблицата по-долу показва промените в производството, производствения капацитет и използването на капацитета въз основа на общото производство на Съюза:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (единици)
49 711
49 511
45 269
37 687
Индекс 2006 г. = 100
100
100
91
76
Производствен капацитет (единици)
53 762
53 378
53 819
51 588
Индекс 2006 г. = 100
100
99
100
96
Използване на капацитета (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Индекс 2006 г. = 100
100
100
91
79
(104)
Както е видно от таблицата по-горе, производството остава сравнително непроменено на ниво около 49,5 млн. единици през 2006 г. и 2007 г., след което намалява на 45,2 млн. единици през 2008 г. и на 37,6 млн. единици през РП - намаление от 24 % за разглеждания период. Степента на използване на капацитета намалява с 19,4 процентни пункта през същия период.
(105)
Основната причина за намалението на използването на капацитета, при положение че е налице намаление на капацитета, може да бъде единствено значителното намаление на производството.
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(106)
Данните по-долу представят обема на продажбите, пазарния дял и средните единични продажни цени въз основа на всички производители от Съюза.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Общ обем на продажбите на цялата промишленост на Съюза в хиляди единици
45 447
46 684
42 895
35 794
Индекс 2006 г. = 100
100
103
94
79
Пазарен дял (%)
78
75
74
72
Индекс 2006 г. = 100
100
97
95
93
(107)
Продажбите в ЕС се увеличават от 45,4 млн. единици през 2006 г. на 46,6 млн. единици през 2007 г., след което намаляват на 42,8 млн. единици през 2008 г. и на 35,7 млн. единици през РП. Общо през разглеждания период продажбите в ЕС намаляват с 21 %.
(108)
Всички производители от ЕС непрекъснато губят пазарен дял - от 78 % през 2006 г. на 75 % през 2007 г., 74 % през 2008 г. и 72 % през РП. Общо за разглеждания период това представлява загуба от 6 процентни пункта. За същия период китайският внос увеличава пазарния си дял с около 6 процентни пункта.
5.2.3. Заетост, производителност и заплати
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой заети лица
14 204
14 818
14 309
12 981
Индекс 2006 г. = 100
100
104
101
91
Производителност (единици/заето лице)
3 500
3 341
3 164
2 903
Индекс 2006 г. = 100
100
95
90
83
Годишни заплати (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Индекс 2006 г. = 100
100
89
83
82
(109)
Заетостта се увеличава от 14 204 заети лица в края на 2006 г. на 14 818 заети лица в края на 2007 г., след което намалява на 14 309 заети лица в края на 2008 г. и намалява още повече на 12 981 заети лица в края на РП. Най-съществено е намалението между 2008 г. и РП, когато за шест месеца се губят 1 328 работни места, което съответства на една десета от работната сила.
(110)
Едновременно с това производителността се изменя от 3 500 единици на заето лице през 2006 г. на 3 341 единици на заето лице през 2007, 3 164 единици на заето лице през 2008 г. и 2 903 единици на заето лице през РП. Спадът на производителността особено между 2008 г. и РП може да бъде обяснен с факта, че коригирането на броя на заетите лица не следва същото темпо като спада на производството. Това се обяснява с ограничената възможност на тази промишленост за пренастройване или временно спиране на работата на машините и оборудването и с големите разходи, свързани с компенсирането на персонала в случай на временно освобождаване от работа. Разследването показа, че по-специално между 2008 г. и РП заетостта намалява. Разходите за заплати намаляват през разглеждания период. Очаква се направените от промишлеността на Съюза през РП инвестиции да увеличат допълнително нейната ефективност и производителност в средносрочен и дългосрочен план.
5.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(111)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Нещо повече, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2.5. Вид на сключените договори
(112)
Както е посочено в съображение 20 и следващите, повечето произведени в Съюза КАПС се продават чрез тръжни процедури, обикновено организирани две години преди пускането на нов модел автомобил. Поради това Комисията разследва също сключените през разглеждания период договори (които се очаква да бъдат изпълнени след РП), за да установи дали могат да бъдат направени някакви заключения за вероятните промени на доставките от страна на промишлеността на Съюза след РП. Събраните данни обаче не позволяват на този етап да бъдат направени добре обосновани заключения, поради което ще бъдат разследвани допълнително.
5.3. Микроикономически показатели
5.3.1. Обща забележка
(113)
Трима от шестимата включени в извадката производители са големи групи с производствени структури в няколко държави-членки, докато останалите трима имат по-малкомащабни структури, концентрирани в една или две държави-членки. По време на разследвания период са затворени 3 производствени обекта на включените в извадката производители - първият през 2006 г., вторият през 2008 г. малко преди РП и последният към края на РП.
5.3.2. Стокови наличности
(114)
Данните по-долу представят обема на стоковите наличности на включените в извадката производители от Съюза в края на всеки период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Стокови наличности (в хиляди единици)
2 204
2 444
2 359
2 173
Индекс 2006 г. = 100
100
111
107
99
(115)
Стоковите наличности остават под 12 % от производството. Следва да бъде припомнено, че този показател в случая не е много подходящ, тъй като производството на КАПС от промишлеността на Съюза се извършва в голяма степен по поръчка; стоковите запаси към даден момент се състоят най-вече от продадени, но все още недоставени стоки.
5.3.3. Продажни цени
(116)
Единичните продажни цени на включените в извадката производители от ЕС остават стабилни през 2006 г. и 2007 г. на около 49 евро за единица продукция, но намаляват на 48 евро на единица през 2008 г. и на 46,5 евро на единица през РП. Това съответства на намаление от над 6 % за разглеждания период и показва също много значителен спад през РП (вж. таблицата в съображение 89).
5.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал и инвестиции
(117)
Рентабилността на сходния продукт беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди данъци от продажбите на сходния продукт на включените в извадката дружества като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че рентабилността за 2006 г. и 2007 г. е все още положителна величина, положението се променя коренно през 2008 г. и РП вследствие на комбинация от намаляващи обеми на продажбите и намаление на продажните цени поради нееластичната структура на разходите на промишлеността и високите ѝ постоянни разходи.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Тенденцията на промяна на инвестициите в разглеждания продукт на включените в извадката производители от Съюза е показана в таблицата по-долу.
EUR
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Инвестиции (в хил. евро)
96 335
99 279
161 803
153 724
Индекс 2006 г. = 100
100
103
168
160
(119)
От таблицата е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори в период на намаляваща рентабилност. Инвестициите са извършени предимно в машини и съоръжения с цел подобряване на ефективността. Тези увеличаващи се инвестиции показват, че промишлеността все още е имала способността да привлича капитал.
(120)
Въпреки тези усилия обаче възвращаемостта на инвестициите в разглеждания продукт намалява рязко през разглеждания период, достигайки величина от - 40 % през РП. Това потвърждава подкопаването на рентабилността на промишлеността и неспособността ѝ да генерира печалба от инвестициите.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Възвращаемост на инвестициите
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Индекс 2006 г. = 100
100
24
-27
-80
Паричен поток (като процент от оборота)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Индекс 2006 г. = 100
100
47
39
13
(121)
Включените в извадката производители са засегнати също от спад на оперативния паричен поток от 8,1 процентни пункта за разглеждания период, който отразява в голяма степен намалението на рентабилността. Резкият спад на този показател не може да бъде обяснен с увеличението на инвестициите, а е резултат от генерирането на по-малко парични средства от оперативна дейност. В действителност, тъй като промишлеността има структурната необходимост от постоянно влагане на парични средства за дълготрайни активи, спадът на паричния поток разкрива отслабващата позиция на промишлеността на Съюза и неспособността ѝ да разчита на самофинансиране.
5.3.5. Производствени разходи и разходи за суровини
(122)
В таблицата по-долу е показана промяната на средните разходи на включените в извадката производители за тон от разглеждания продукт.
В евро
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средни производствени разходи (за единица продукция)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Средните разходи остават непроменени през разглеждания период на ниво от около средно 50 евро на единица.
6. Заключение относно вредата
(124)
Въз основа на горепосоченото се заключава временно, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Това заключение се подкрепя действително от броя на дружествата или производствените обекти, които щяха да прекратят дейността си (5 в сегмента на ПОО) или за които щяха да бъдат открити производства за несъстоятелност (21 в СП сегмента и 4 в сегмента на ПОО) през разглеждания период.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(125)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от КНР
2.1. Общи положения
(126)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос със 6 процентни пункта между 2006 г. и РП и загубата на пазарен дял от 6 процентни пункта за производителите от Съюза за същия период. При разследването беше установено също наличието на неблагоприятно въздействие на цените на дъмпинговия внос, които постоянно подбиват тези на производителите от Съюза.
(127)
Една от страните заяви, че пазарният дял на китайския внос е твърде малък, за да може да причини съществена вреда. Общ пазарен дял от 12 % обаче на чувствителен по отношение на цените пазар (особено що се отнася до сегмента на ПОО) не може да бъде счетен за малък.
(128)
Припомня се също така, че през разглеждания период обемите на вноса от КНР нарастват с около 65 %, а пазарният му дял почти се удвоява. Освен това, както беше обяснено в съображение 86 и следващите, цените на вноса от КНР са спаднали с 8 % (вж. съображение 89 и следващите) и се наблюдава значително подбиване на цените (вж. съображение 93 и следващите). Действително основните фактори, които трябва да бъдат взети предвид в разглеждания случай, са рязкото увеличение на вноса и установеното значително подбиване на цените.
(129)
Промишлеността на Съюза реагира на нанасящия вреда дъмпинг, като намалява цените си от 2007 г. насам. Поради оказвания от китайския внос натиск върху цените обаче промишлеността на Съюза не беше в състояние да запази пазарния си дял дори с намалени цени. Беше установено, че при тръжните процедури в сегмента на ПОО китайските оферти на ниски цени оказват определящо влияние за намалението на оферираните от промишлеността на Съюза цени. Въпреки намалението на цените от страна на промишлеността на Съюза обаче средната продажна цена на китайския внос е останала по-ниска от цените на промишлеността на Съюза. В резултат на това продажбите на промишлеността на Съюза намаляват значително през разглеждания период. При положение че китайските цени през РП намаляват още повече в сравнение с тези през 2006 г., промишлеността на Съюза отново е трябвало да намали цените си, за да остане на пазара. Рентабилността ѝ намалява до отрицателни стойности, което няма да ѝ даде възможност да продължи дейността си занапред.
(130)
Поради това е видно, че съществува непосредствена връзка между значителното увеличение на обема на вноса при все по-ниски цени и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. По тази причина на настоящия етап може да се заключи, че между китайския внос на ниски цени и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, съществува причинно-следствена връзка.
2.2. Разделяне по сегменти на разглеждания продукт
(131)
Беше заявено, че ПОО и СП сегментите са два отделни канала за продажба, между които няма съществено взаимодействие. На това по-специално беше основано твърдението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, повечето от продажбите на която са насочени към сегмента на ПОО (85 % за включените в извадката производители), не е могла да бъде причинена от китайския внос, който е фокусиран най-вече върху СП сегмента и има ограничено присъствие в сегмента на ПОО.
(132)
Въпреки че каналите за дистрибуция са действително отделни, според констатациите на Комисията е възможно между тях да се осъществява известно взаимодействие, макар и непряко. С цел да се постигне най-пълно разбиране на положението обаче, двата сегмента бяха разгледани и поотделно.
(133)
На СП сегмента констатираната вреда със сигурност може да бъде отдадена на големите обеми китайски внос на ниски цени, които съставляват до 34 % от този сегмент. На сегмента на ПОО, който представлява основната част от потреблението в ЕС (35 млн. от около 50 млн. единици), китайското присъствие, изразено като обем на продажбите, е доста по-малко (най-много 6 %). Както вече беше обяснено обаче, трябва да се има предвид, че вредата, понесена във връзка с продажбите на сегмента на ПОО, е пряко следствие от ниските китайски цени и е действително ценово обусловено. По-специално има данни за това, че производителите на автомобили използват китайските оферти като референтна база, с което се оказва натиск към понижение на цените на КАПС на производителите от ЕС при тръжните процедури. За да запазят присъствието си на пазара, производителите от Съюза действително нямат друг избор, освен да се поддадат на натиска и да намалят цените си.
(134)
Освен това не може да бъде изключена вероятността тенденциите към намаляване на цените на СП сегмента да оказват влияние на цените на сегмента на ПОО. Действително сравнение между средните цени на СП и ПОО сегментите показа, че макар последните да са като цяло по-високи от първите до 2007 г., положението през 2008 г. и РП се променя. Това показва, че натискът към намаление на цените на сегмента на ПОО е доста по-ясно изразен през последните години.
(135)
Поради това се счита временно, че китайският внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза както на СП сегмента, така и на сегмента на ПОО. При всички положения разследването по този въпрос ще продължи.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от трети държави, различни от КНР
3.1.1. Въздействие на вноса от Турция
(136)
Както е показано в съображение 99 и следващите, Турция е вторият по значимост вносител след Китай. Пазарният дял на турския внос за разглеждания период е около 7 % от пазара на ЕС. В таблицата по-долу са сравнени цените на вноса от всички трети държави с тези на производителите от ЕС.
В евро/единица
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Турция
40,8
42,6
52,4
40,7
Включени в извадката производители от ЕС
49,7
49,7
48
46,5
Китай
34,7
33,5
31,4
31,9
Разлика производители от Турция/ЕС
8,9
7,1
4,4
5,8
Разлика производители от Китай/ЕС
15
16,2
16,6
14,6
(137)
През разглеждания период турските цени са непрекъснато по-ниски от тези на включените в извадката производители от ЕС, освен през 2008 г. През РП разликата между цените на производителите от Турция и от Съюза е 5,7 EUR (+/- 12,3 % от цените в ЕС), докато съответната разлика в цените за Китай възлиза на 14,5 EUR (+/- 31 %). По тези съображения е обосновано да бъде заключено временно, че през РП по-ниските цени на вноса от Турция са оказали известно неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, но не до толкова значима степен, че да е възможно да бъде прекъсната причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Китай и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.1.2. Въздействие на вноса от трети държави, различни от Турция
(138)
Що се отнася до вноса от държави, различни от Китай и Турция, общият им пазарен дял намалява от 9 % през 2006 г. на 8,3 % през РП (вж. съображение 99). Съответните цени за същия период остават близки до тези на производителите от Съюза. Въз основа на това се счита, че вносът от трети държави, различни от Китай и Турция, не е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(139)
Някои от страните заявиха, че вносът от Китай е усвоен от увеличение на потреблението в ЕС през 2007 г. и че намалението на потреблението през 2008 г. съвпада с икономическата криза и едновременно настъпилото свиване на продажбите на автомобилната промишленост. Според това твърдение посочените фактори са основните причини за слабите резултати на промишлеността на Съюза.
(140)
Икономическата криза действително оказва неблагоприятно влияние върху положението на промишлеността на Съюза поради свиващите се нива на потреблението и намаляващите цени. Между 2008 г. и РП потреблението намалява с 14,5 %.
(141)
Производителите на КАПС осъществяват своята дейност в близко сътрудничество с автомобилната промишленост, която е сериозно засегната от кризата. В таблицата по-долу са показани промените на производствените обеми в областта на автомобилостроенето в Европа през разглеждания период. Вярно е, че автомобилите се оборудват с колела или от алуминий, или от стомана, като съотношение между двата вида е трудно да бъде установено. Няма данни обаче, че това съотношение се е променило значително през разглеждания период. Поради това не може да бъде изключено, че спадът в обемите на производство на автомобили - който действително е драстичен от края на 2008 г. до РП - се е отразил на обема на продажбите на производителите на КАПС. В таблицата по-долу е показано, че намалението на производствения обем е действително повече от 15 % между 2008 г. и РП.
В ЕС-27
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство в Европа (в хиляди единици)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Анализът на икономическите показатели на промишлеността на Съюза обаче показва, че тенденцията към намаление започва доста преди икономическата криза и съвпада във времето с началото на увеличението на пазарния дял на китайския внос. Данните за рентабилността например показват, че тенденцията към намаление започва между 2006 г. и 2007 г. (намаление с 2,5 процентни пункта), продължава между 2007 г. и 2008 г. (отново намаление с 2,2 процентни пункта) и достига върхова стойност от 6,9 процентни пункта спад между 2008 г. и РП.
(143)
Освен това китайският внос е продължил да увеличава присъствието си на пазара въпреки свиващото се потребление, като достига 12,4 % през РП. Обемът и пазарният му дял са нараствали постоянно, а цените му непрекъснато са подбивали тези на промишлеността на Съюза. Нормално е било да се очаква обаче, че кризата ще засегне по подобен начин всички участници на пазара. При все това, както беше обяснено по-горе, в разглежданата ситуация китайският внос се увеличава при цени, които подбиват значително цените в ЕС. Поради това не е необосновано да се заключи, че ако не беше настъпила икономическата криза, обемите и пазарният дял на китайския внос щяха да се увеличат дори повече.
(144)
По тези съображения е обосновано да се заключи, че не изглежда вероятно икономическият спад, дори да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда, сам по себе си да е фактор, който прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда. Точно обратното - логично би било обемът на вноса от Китай да намалее заедно със спада на потреблението, както е станало с вноса от други трети държави и най-вече с продажбите на промишлеността на Съюза (които, както следва да бъде припомнено, намаляват пропорционално на увеличението на китайския внос).
3.3. Въздействие на промените в представянето на промишлеността на Съюза по отношение на износа
(145)
Експортната дейност на производителите от Съюза остава слаба през разглеждания период (по-малко от 2 % от общите продажби на включените в извадката производители от ЕС). Поради това не е възможно да е оказала неблагоприятно въздействие върху недоброто положение на промишлеността на Съюза и не може да прекъсне причинно-следствената връзка.
3.4. Конкуренция между производителите от Съюза и концентрация на пазара на ЕС
(146)
Броят на производителите на КАПС (около тридесет), осъществяващи дейност на пазара на ЕС, предполага, че пазарът на ЕС е много конкурентен, макар че се характеризира също с висока степен на промишлена концентрация, като 3-те най-големи дружества имат дял от 60 % от общото производство, 2 други дружества - около 8 %, а следващите 4 дружества - около 4 %. Наличните данни за производствените обеми показват, че другите производители са малки или средни по големина дружества.
(147)
Следва да бъде отбелязано, че някои по-малки производители прекратиха производствената си дейност преди 2008 г., през 2008 г. и през РП. Това би могло да означава, че конкуренцията сред производителите от Съюза, както и явно продължаващият процес на концентрация, са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Данните от разследването обаче показват, че са засегнати не само малките производители. Действително по-големите и по-малките производители са засегнати по подобен начин от наблюдаваните промени. Поради това не може да бъде заключено, че конкуренцията сред производителите от Съюза е допринесла по какъвто и да е значителен начин за понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда.
3.5. Потребителски предпочитания относно колелата за превозни средства от стомана и от алуминий
(148)
Беше заявено, че намаляващото търсене на КАПС би могло да е свързано с икономическата криза промяна на потребителските предпочитания, които е възможно да се насочат към по-евтините колела от стомана. Не бяха представени обаче данни в подкрепа на това твърдение. На този етап и при липсата в досието на каквито и да било данни в подкрепа на твърдението, тази промяна не може да бъде потвърдена.
3.6. Продуктов микс
(149)
Някои от страните заявиха, че увеличението на китайския внос се е дължало на увеличено търсене на определени високотехнологични видове колела, произвеждани в КНР (т.е. ковани или спининговани колела), които не са произвеждани в ЕС (в значителни количества). Поради това не е възможно вносът от КНР да е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. При разследването беше установено обаче, че посоченият вид внос е представлявал само много малка част от общия внос от КНР. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(150)
Следва да бъде припомнено, че при разглеждания случай беше установено наличието на значително намаление на производството и продажбите, загуба на пазарен дял, както и потискане на цените, водещи до загуби за промишлеността на Съюза. Обемите на вноса от КНР, който подбива значително цените на промишлеността на Съюза, както и пазарният дял на този внос се увеличават през същия период.
(151)
Комисията анализира също всички други фактори, които е възможно да са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда. В това отношение беше констатирано, че е възможно икономическата криза, вносът от Турция и конкуренцията между производителите от Съюза, водещи до процес на концентрация, да са оказали известно въздействие върху свързаното с вредата положение. При все това се заключава временно, че тяхното въздействие не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и констатираната вреда, както е подробно изложено по-горе.
(152)
Поради това въз основа на гореизложения анализ на влиянието на всички известни фактори върху положението на промишлеността на Съюза се заключава временно, че между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(153)
В разглеждания случай беше констатирано високо ниво на съдействие и подкрепа от страна на производителите от Съюза (повече от 70 %). Това предполага, че налагането на мерки явно е в интерес на производителите от ЕС.
(154)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради влиянието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно изложено в съображение 93 и следващите.
(155)
Може да се очаква, че промишлеността на Съюза ще извлече ползи от мерките, които вероятно ще предотвратят по-нататъшното рязко увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени.
(156)
В случай че мерките не бъдат наложени, може да се очаква увеличението на вноса на КАПС на ниски дъмпингови цени, особено в СП сегмента, да продължи със същите, ако не и с по-големи темпове. Освен това не може да бъде изключена вероятността увеличаващият се натиск върху цените и увеличаващият се пазарен дял на СП сегмента да окажат поне непряко влияние върху положението на сегмента на ПОО. В това отношение беше констатирано, че някои производители от засегнатата държава пренасочват или вече са пренасочили дейността си към средно и високо позиционираната част на СП сегмента, а впоследствие и към сегмента на ПОО, при това при много ниски цени. Може да се очаква тази тенденция да продължи и е много вероятно тя на свой ред да застраши също голямата група производители от Съюза, извършващи дейност в сегмента на ПОО. Тъй като финансовото положение и рентабилността на тези производители не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск върху цените, оказван от значително подбиващия цените им дъмпингов внос, е много вероятно това да доведе до постепенното изчезване на голям брой производители от Съюза, ако не и на всички тях.
2. Интерес на вносителите
(157)
При сформирането на представителната извадка (вж. съображение 13 по-горе) бяха избрани 5 несвързани вносители и 2 потребители вносители въз основа на обема на техния внос.
(158)
Съдействието на несвързаните вносители като цяло съответства на по-малко от 10 % от общия обем на вноса от КНР.
(159)
Разследването показа, че повечето от вносителите са специализирани в автомобилните принадлежности търговци. Сред тях могат да бъдат разграничени 2 категории. Едната категория се състои от дружества, които внасят и препродават КАПС със собствена търговска марка, производството на които е прехвърлено в КНР. Те обаче не са свързани с китайските износители. За тази категория вносители обикновено не може да се каже, че не извършват дейност в ЕС със значителна „добавена стойност“ (напр. проектиране, изследователска и развойна дейност), и понякога дори разполагат със собствен канал за дистрибуция и съответното ниво на заетост. Втората категория се състои от вносители/дистрибутори, които са търговци с насоченост по-скоро към обемите, отколкото към търговската марка. Тези вносители като цяло имат по-ниска структура на разходите и извършват дейност в Съюза с по-малко добавена стойност.
(160)
Ниското ниво на съдействие от страна на несвързаните вносители предполага, че налагането на мерки не би оказало значително въздействие върху дейността им. Действително за съдействащите вносители/дистрибутори беше констатирано, че препродажбата на китайски КАПС представлява между 1 % и 6 % от общия им оборот. Положението на дружествата с изнесено производство е по-сложно, тъй като препродажбата на китайски КАПС може са представлява почти целият им бизнес. Евентуалните мерки със сигурност биха оказали въздействие върху дейността им, макар че точната степен на това въздействие е трудно да бъде преценена на сегашния етап. Разследването по този въпрос ще продължи.
3. Интерес на потребителите
3.1. Общи положения
(161)
На около 20 установени потребители бяха изпратени въпросници за потребители. Тринадесет производители на автомобили оказаха съдействие при разследването. Съдействие оказаха също две сдружения, представляващи потребители и вносители на КАПС за „ПОО и СП сегментите“.
(162)
Въз основа на данни от Евростат вносът на съдействащите потребители представлява 19 % от общия внос от КНР. Данните от Евростат не дават възможност за точно определяне на това, дали продажбите от внос са осъществени за сегмента на ПОО или за СП сегмента. Както е посочено по-горе в съображение 133, все пак беше възможно да се направи разграничение между сегмента на ПОО и СП сегмента, което показа, че делът на сегмента на ПОО в общия внос от КНР е между 20 % и 30 %. По тези съображения е обосновано да се приеме, че съдействието от страна на сегмента на ПОО е било на много високо ниво.
(163)
Изглежда, че по принцип производителите на автомобили разчитат на китайски доставки само в ограничена степен. Индивидуалното разглеждане показва, че съдействащите производители на автомобили прилагат различни бизнес модели. Някои изобщо не извършват внос от Китай, вносът на други посреща по-малко от 5 % от нуждите им, но за някои той покрива до 30 % от тези нужди.
(164)
Както потребителите вносители, така и неосъществяващите внос потребители не подкрепят налагането на мерки. Един от основните им аргументи е, че производителите на автомобили имат интерес от запазването на разнообразието от източници на доставка и извличат ползи от конкуренцията на пазара на колела. Мерките биха ги направили прекалено зависими от ограничен брой европейски производители. Сам по себе си обаче този аргумент не изглежда да е от решаващо значение поради наличието на значителен по обем внос от други трети държави.
3.2. Разходи, свързани с мерките
(165)
КАПС представляват около 1 % от разходите за един автомобил. Така мярка от 20 % върху КАПС би довела до увеличение на разходите с 0,2 %. За производителите на автомобили, които внасят от Китай най-много 5 % от необходимите им КАПС, следователно, общото увеличение на разходите по отношение на цялото производство на автомобили би било 5 % от 0,2 %, т.е. 0,01 %. Дори за онези производители на автомобили, които внасят от Китай до 30 % от необходимите им КАПС, общото увеличение на разходите би било 30 % от 0,2 %, т.е. 0,06 %. Следователно мерките биха оказали много ограничено въздействие върху разходите. Освен това очевидно не е необичайна практиката внасяни от производители на автомобили КАПС на дадена цена (например 50 евро) да бъдат продавани на крайния потребител на три до четири пъти по-висока цена (т.е. 200 евро).
3.3. Разходи, свързани с промяна на доставчика
(166)
Както беше обяснено по-горе, КАПС за сегмента на ПОО обикновено се разработват 2 години преди пускането на нов модел автомобил. Всяка промяна на доставчика изисква време (поне 6 месеца) и може да е непосредствена причина за възникването на допълнителни разходи за оборудване и настройване на машини. Разследването показа обаче, че повечето производители на автомобили диверсифицират по правило източниците си на доставка, т.е. разпределят производството на даден модел КАПС между 2-ма (или повече) производители. Това разпределяне между повече от един източник се предприема и по отношение на онези модели, които се доставят от КНР, с цел гарантиране на сигурността на доставките. Поради това изглежда, че рискът от необходимостта да се промени доставчикът вече е отчетен като фактор при вземането на решението за доставяне от КНР. Освен това събраните по време на разследването договори показват, че в общия случай производителите на автомобили могат да прекратят съответния договор по всяко време без неустойка.
3.4. Други твърдения, направени от страните
(167)
Някои страни заявиха, че налагането на мита върху КАПС с произход от КНР би дало допълнително предимство на производителите на автомобили от Южна Корея освен митото с нулева ставка по предстоящото да влезе в сила Споразумение за свободна търговия (ССТ). Според това твърдение производителите на автомобили от Южна Корея биха продължили да имат достъп до евтини китайски КАПС и дори биха се ползвали от възстановяване на митото за изнасяните в ЕС автомобили (за платеното при вноса на някои части за автомобили мито може да бъде поискано възстановяване при износа на съответния автомобил). Евентуална антидъмпингова мярка върху китайските КАПС би поставила европейските производители на автомобили в конкурентно неизгодно положение спрямо южнокорейските автомобили, внасяни в ЕС при нулева ставка на митото.
(168)
В това отношение трябва да бъде отбелязано, че пазарният дял на автомобилите с произход от Южна Корея възлиза понастоящем само на 3 % от автомобилния пазар на ЕС. Въпреки че промяната във времето на вноса на корейски автомобили е трудна за предвиждане, отчитайки много ограниченото пряко въздействие на мерките върху разходите на производителите на автомобили от ЕС, на сегашния етап не може да бъде заключено, че налагането на антидъмпингови мерки върху КАПС от Китай би изиграло някаква съществена роля в това отношение.
4. Интерес на потребителите
(169)
Не бяха представени аргументи относно въздействието на евентуалните мерки върху крайните потребители. Този факт, както и ограниченото въздействие върху разходите и стратегиите за ценообразуване на производителите на автомобили, установени при разследването, не подкрепят, действително, вероятността за някакво съществено въздействие върху потребителските цени.
5. Интерес на доставчиците
(170)
Петима доставчици на суровини/оборудване за производителите на КАПС в Съюза отговориха на въпросниците за доставчици. Те доставят алуминиеви/първични леярски блокове, боя/грунд или машини с ниско налягане. По отношение на доставчиците на блокове, продажбите за промишлеността на Съюза представляват само малка част от тяхната дейност (под 6 % от общия им оборот), което показва сравнително ограничения им интерес към определянето на антидъмпингови мерки спрямо КАПС от Китай. Продажбите на други доставчици (на оборудване или на боя или на машини с ниско налягане) за промишлеността на Съюза варират между 30 % и 50 % от общия им оборот. При положение че тези дружества са малки или средни предприятия, жизнеспособността на промишлеността на Съюза е от основно значение за дейността им.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(171)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни основания срещу налагането на временни мерки върху вноса на КАПС с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(172)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, произтичащата вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки с цел предотвратяване на по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от КНР.
(173)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(174)
Както е посочено в съображение 20, пазарът на КАПС се характеризира със съществуването на два сравнително обособени пазарни сегмента. При разследването беше установено също, че продажбите на производителите от Съюза са били насочени основно към сегмента на ПОО, на който се реализират 85 % от всички продажби на промишлеността на Съюза.
(175)
С оглед на налагането на временни мерки беше счетено за целесъобразно да бъде направена оценка на маржа на вредата, при който се отчита тази особеност на пазара.
(176)
В сегмента на ПОО купувачите на КАПС (които са производители на автомобили) обикновено изготвят поръчките си в съответствие с тръжни процедури. В резултат на това един и същ модел колела, предназначен за монтиране на един и същ модел автомобили, може в немалък брой случаи да бъде поръчан на няколко доставчика, често едновременно на доставчик от Китай и от ЕС. Беше счетено временно, че този тръжен процес отразява точно и надеждно обичайно съществуващата ценова конкуренция през РП между доставчиците от Китай и от Съюза, когато те се конкурират в рамките на една и съща тръжна процедура.
(177)
Поради това беше счетено за целесъобразно маржът на намаляване на цените да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производители от ЕС и китайски износители, когато са се конкурирали в рамките на едни и същи тръжни процедури.
(178)
При изчисляване на митото, необходимо за премахване на влиянието на вредоносния дъмпинг, беше счетено, че каквато и да е мярката, тя следва да даде възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да постигне разумна печалба. Що се отнася до производствените разходи, беше направена корекция за отчитане на действителната загуба, понесена от промишлеността на Съюза през РП (- 5,4 %). Освен това беше счетено, че разумната печалба от продажбите на сходния продукт в Съюза преди данъчно облагане, която може да се очаква да бъде постигната от промишленост от дадения вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, следва да бъде оценена в съпоставка с постигнатата през 2006 г. рентабилност, която е възлизала на + 3,2 %. Действително обемът на вноса от Китай през посочената година е бил все още сравнително малък. На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза.
(179)
Полученият въз основа на гореизложеното марж на намаляване на цените е 20,6 %.
(180)
Този резултат беше потвърден и чрез допълнително изчисление въз основа на сравнение на някои тръжни договори, представени от някои производители на автомобили в хода на разследването. Действително в случаите, когато производители на автомобили са поръчвали един и същ модел КАПС както на китайски производител, така и на производител от Съюза, размерът на установения марж на намаляване на цените след отчитане на направените корекции, както е обяснено в съображение 93 и следващите по-горе, беше от същия порядък като установения в предходното съображение.
(181)
Отбелязва се, че посоченият марж на намаляване на цените е по-нисък от дъмпинговите маржове, установени по-горе в съображение 76 и следващите, и поради това следва да послужи за основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(182)
Предвид прилаганата в случая методология за определяне на нивото на отстраняване на вредата се счита за практически невъзможно да бъдат определяни индивидуални ставки на антидъмпинговото мито в съответствие с второто изречение от член 9, параграф 5 от основния регламент. Това се дължи по-специално на липсата на надеждни данни за провеждане на анализ по отделни дружества. Вследствие на това се взема временното решение да бъде наложено антидъмпингово мито за цялата държава върху целия внос от Китай на нивото на маржа на намаляване на цените от 20,6 %.
2. Временни мерки
(183)
Предвид гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъде наложено временно антидъмпингово мито. В този случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установения марж на вредата.
(184)
Поради това предложеното антидъмпингово мито възлиза на 20,6 %.
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(185)
Гореизложените временни констатации ще бъдат оповестени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат приканени да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат взети окончателни решения. Освен това следва да се отбележи, че констатациите относно налагането на антидъмпингови мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани за целите на изготвянето на окончателни констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на колела от алуминий за автомобилните превозни средства от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50 (кодове по ТАРИК 8708701010 и 8708705010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на описания в параграф 1 продукт е 20,6 %.
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна на сумата на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Регламентът е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2010 година.