ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.