ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. dubna 2011
o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě
(Text s významem pro EHP)
(2011/240/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska,
s ohledem na akt o přistoupení České republiky, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Polska, Slovinska a Slovenska, a zejména na kapitolu 4 přílohy IX tohoto aktu,
s ohledem na žádost podanou Litvou,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle aktu o přistoupení z roku 2003 může Litva za podmínek stanovených v uvedeném aktu po dobu sedmi let ode dne přistoupení, která skončí dne 30. dubna 2011, ponechat v platnosti zákazy týkající se nabývání zemědělské půdy fyzickými a právnickými osobami z jiných členských států EU, které nemají v Litvě bydliště, sídlo, pobočku nebo zastoupení. Jde o dočasnou výjimku z volného pohybu kapitálu, jenž je zaručen články 63 až 66 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto přechodné období může být prodlouženo pouze jednou na maximálně tři roky.
(2)
Dne 4. února 2011 požádala Litva o prodloužení přechodného období pro nabývání zemědělské půdy o tři roky.
(3)
Hlavním důvodem pro zavedení přechodného období byla potřeba zachovat socioekonomické podmínky zemědělských činností po zřízení jednotného trhu a přechodu ke společné zemědělské politice v Litvě. Cílem bylo především zohlednit obavy vzniklé v souvislosti s možným dopadem liberalizace nabývání zemědělské půdy na odvětví zemědělství v důsledku počátečních velkých rozdílů cen půdy a příjmů v porovnání s Rakouskem, Belgií, Dánskem, Finskem, Francií, Německem, Řeckem, Irskem, Itálií, Lucemburskem, Nizozemskem, Portugalskem, Španělskem, Švédskem a Spojeným královstvím (dále jen EU-15). Přechodné období bylo rovněž navrženo, aby se usnadnila restituce a privatizace zemědělské půdy pro zemědělce. Ve své zprávě ze dne 16. července 2008 o přezkumu přechodných opatření pro nabývání zemědělských nemovitostí, která byla stanovena smlouvou o přistoupení z roku 2003 (dále jen „přezkum v polovině období v roce 2008“), Komise zdůraznila význam dokončení výše zmíněné zemědělské reformy do konce plánovaného přechodného období (1).
(4)
Pozemková reforma v Litvě stále probíhá. Podle údajů poskytnutých litevskými orgány zůstává celkem 429 000 ha státní půdy, u které se musí vyjasnit vlastnická práva. V této chvíli bylo privatizováno pouze 77 200 ha státní zemědělské půdy a u 351 000 ha zemědělské půdy, která tvoří 11,42 % celkové výměry zemědělské půdy v Litvě, stále zůstávají nevyřešená vlastnická práva.
(5)
Podle názoru litevských orgánů nejasná vlastnická práva spolu s nepříznivou strukturou zemědělských hospodářství nevyhnutelně brání pozemkovým transakcím a konsolidaci zemědělské půdy. Rozdrobenost pozemků však vede k nižší konkurenceschopnosti a k tomu, že se zemědělské podniky méně zaměřují na trh. V této souvislosti údaje za rok 2009, které zpřístupnily litevské orgány, ukazují, že v tomto roce zemědělské podniky hospodařící na výměře do 5 ha tvořily 52,5 % všech zemědělských podniků.
(6)
Výše zmíněná nižší konkurenceschopnost litevského odvětví zemědělství v porovnání s odvětvím zemědělství v EU-15 je znásobena obtížemi v přístupu k finančním prostředkům a vysokými úrokovými sazbami, které se používají na komerční úvěry pro nabytí zemědělské půdy (více než 10 % v roce 2009).
(7)
Kromě toho nedávná globální finanční a hospodářská krize měla rovněž negativní dopad na litevskou ekonomiku a zvláště na prodejní ceny zemědělských produktů. Podle údajů litevského odboru statistiky vlády Litevské republiky celkový index prodejních cen zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 činil 77,8. Pokles byl zvláště výrazný v odvětví pěstování rostlin, kde se celkový index prodejních cen těchto zemědělských produktů v roce 2009 ve srovnání s rokem 2008 rovnal 69,1.
(8)
S ohledem na výše uvedené faktory lze vysvětlit stále značný, i když v čase klesající rozdíl mezi příjmy ze zemědělství zemědělců v Litvě a zemědělců v EU-15. Podle úřadu Eurostat se v roce 2009 úroveň příjmů zemědělců v Litvě snížila o 13,6 %, zatímco průměrný příjem v EU-27 se snížil o 10,7 %.
(9)
Podobně jako u úrovně příjmů ze zemědělství stále přetrvává rozdíl v prodejních cenách zemědělské půdy mezi Litvou a ostatními členskými státy EU. Podle údajů úřadu Eurostat zůstávají ceny zemědělských pozemků v Litvě ve srovnání s ostatními členskými státy EU nízké. Úplné sblížení prodejních cen zemědělské půdy se ani neočekávalo, ani nebylo pokládáno za nezbytnou podmínku ukončení přechodného období. Nicméně rozdíly mezi cenami zemědělské půdy v Litvě a v EU-15 jsou natolik výrazné, že by mohly bránit dalšímu plynulému sbližování cen.
(10)
S ohledem na tyto souvislosti lze spolu s litevskými orgány předpokládat, že by zrušení omezení ode dne 1. května 2011 vyvolalo tlak na ceny půdy v Litvě. Po skončení přechodného období proto existuje nebezpečí vážného narušení litevského trhu se zemědělskou půdou.
(11)
Z tohoto důvodu by se mělo prodloužení přechodného období o tři roky uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení povolit.
(12)
Aby se trh v plném rozsahu připravil na liberalizaci, je i za nepříznivých hospodářských podmínek nadále nanejvýš důležité podporovat zlepšování faktorů, mezi něž patří možnosti získání úvěrů a pojištění pro zemědělce a dokončení zemědělské strukturální reformy během přechodného období, jak již bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008.
(13)
Protože otevřený jednotný trh byl vždy centrem evropské prosperity, zvýšený příliv zahraničního kapitálu by zemědělskému trhu v Litvě rovněž přinesl potenciální prospěch. Jak bylo zdůrazněno v přezkumu v polovině období v roce 2008, mohly by zahraniční investice do odvětví zemědělství mít rovněž důležitý dlouhodobý vliv na poskytování kapitálu a know-how, na fungování trhů s půdou a zemědělskou produktivitu. Postupné uvolnění omezení zahraničního vlastnictví během přechodného období by také přispělo k přípravě trhu na úplnou liberalizaci.
(14)
Z důvodu právní jistoty a s cílem zabránit vzniku právní mezery ve vnitrostátním právním systému Litvy po skončení současného přechodného období by toto rozhodnutí mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Přechodné období pro nabývání zemědělské půdy v Litvě uvedené v kapitole 4 přílohy IX aktu o přistoupení z roku 2003 se prodlužuje do dne 30. dubna 2014.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 14. dubna 2011.
РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 14 април 2011 година
за удължаване на преходния период за придобиване на земеделска земя в Литва
(текст от значение за ЕИП)
(2011/240/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално глава 4 от приложение IХ към него,
като взе предвид искането,отправено от Литва,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможността при посочените в същия акт условия Литва да запази в сила за срок седем години след присъединяването, изтичащ на 30 април 2011 г., ограниченията за придобиване на земеделска земя от физически и юридически лица от други държави-членки на ЕС, които не пребивават или не са регистрирани, нито имат клон или агенция в Литва. Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Посоченият преходен период може единствено да бъде удължен еднократно за срок от три години.
(2)
На 4 февруари 2011 г. Литва отправи искане за удължаване на преходния период за придобиване на земеделска земя с 3 години.
(3)
Основната причина за наличието на преходен период беше необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанска дейност след въвеждането на единния пазар и прехода към Общата селскостопанска политика в Литва. По-специално той имаше за цел да отговори на възникналите опасения във връзка с евентуалното отражение на либерализирания режим на придобиване на земеделска земя върху сектора на селското стопанство, дължащо се на първоначалните големи разлики в цените на земята и доходите в сравнение с Австрия, Белгия, Дания, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Италия, Люксембург, Нидерландия, Португалия, Испания, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-долу „ЕС-15“). Преходният период беше предназначен също за улесняване на земеделските стопани в процеса на реституция и приватизация на земеделска земя. В своя доклад от 16 юли 2008 г. за прегледа на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г. (наричан по-долу „средносрочен преглед от 2008 г.“), Комисията вече подчерта колко е важно горепосочената реформа в селското стопанство да приключи до края на предвидения преходен период (1).
(4)
Поземлената реформа в Литва все още продължава. Данните, подадени от литовските власти, сочат, че има общо 429 000 ha държавни земи, за които трябва да се изяснят правата за собственост. Към настоящия момент са били приватизирани едва 77 200 ha държавни земеделски земи, а правата за собственост на 351 000 ha земеделски земи, които представляват 11,42 % от общата площ на земеделските земи в Литва, остават неизяснени.
(5)
Според литовските власти липсата на яснота по отношение на правата за собственост в съчетание с неблагоприятната структура на стопанствата неизбежно възпрепятства транзакциите със земите и консолидирането на земеделската земя. Фрагментирането на земята води обаче до по-ниска конкурентоспособност и по-слаба пазарна ориентация на стопанствата. В този контекст подадените от литовските власти данни за 2009 г. сочат, че през същата година 52,5 % от всички стопанства са били с площ до 5 ha.
(6)
Горепосочената по-ниска конкурентоспособност на литовското селско стопанство в сравнение с тази на селското стопанство в ЕС-15 се утежнява от трудния достъп до финансови средства и високите лихвени проценти, които се прилагат към търговските кредитни линии за придобиване на земеделска земя (над 10 % през 2009 г.).
(7)
Освен това неотдавнашната световна финансова и икономическа криза също се отрази отрицателно върху икономиката на Литва, и по-специално върху продажната цена на земеделските продукти. Според данните на литовската статистическа служба към правителството на Република Литва в сравнение с 2008 г. общият индекс на покупните цени за земеделски продукти през 2009 г. е бил 77,8. Спадът е бил особено голям в сектора на растениевъдството, където в сравнение с 2008 г. общият индекс на покупните цени за същите земеделски продукти през 2009 г. се е равнявал на 69,1.
(8)
С горепосочените фактори може да се обяснят все така значителните, макар и намаляващи с времето разминавания между доходите от селскостопанска дейност на стопаните в Литва и тези на стопаните в ЕС-15. По данни на ЕВРОСТАТ през 2009 г. нивото на доходите на стопаните в Литва е спаднало с 13,6 %, докато средната стойност на доходите в ЕС-27 е спаднала с 10,7 %.
(9)
Аналогично на равнището на доходите от селскостопанска дейност между Литва и останалите държави-членки на ЕС все още съществува разлика в продажните цени на земеделската земя. По данни на ЕВРОСТАТ в сравнение с останалите държави-членки на ЕС цените на парцелите земеделска земя в Литва продължават да бъдат ниски. Пълното сближаване на продажните цени на земеделска земя не беше предвидено, нито сметнато за необходима предпоставка за приключване на преходния период. Въпреки това разликите между продажните цени на земеделската земя в Литва и тези в ЕС-15 са толкова значителни, че е възможно да възпрепятстват плавния напредък към ценовото сближаване.
(10)
В този контекст могат да бъдат споделени предвижданията на литовските власти, според които отпадането на ограниченията на 1 май 2011 г. би оказало натиск върху цените на земята в Литва. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни сътресения на литовския пазар на земеделска земя.
(11)
С оглед на горепосоченото преходният период, посочен в глава 4 от приложение IX към Акта за присъединяване, следва да бъде удължен с три години.
(12)
Както вече беше подчертано в междинния преглед от 2008 г., с оглед на пълната подготовка на пазара за либерализацията и въпреки неблагоприятната икономическа конюнктура от изключително значение продължават да бъдат подобряването на кредитните и застрахователните условия за земеделските стопани и приключването на структурната реформа в селското стопанство.
(13)
Тъй като отвореният единен пазар винаги е стоял в основата на европейското благополучие, постъпването на повече чуждестранни капитали би довело също до потенциални ползи за земеделския пазар в Литва. Както беше подчертано в междинния преглед от 2008 г., чуждестранните инвестиции в сектора на селското стопанство биха могли да имат и значително дългосрочно въздействие върху осигуряването на необходимите капитал и ноу-хау, върху функционирането на пазарите на земя и върху производителността в селското стопанство. Постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването на право на собственост върху земеделска земя от чуждестранни собственици по време на преходния период би допринесло и за подготовката на пазара за пълна либерализация.
(14)
За целите на правната сигурност и за да се избегне правният вакуум в националната правна система на Литва след изтичане на сегашния преходен период, настоящото решение следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиване на земеделска земя в Литва, посочен в глава 4 от приложение IX към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 година.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 14 април 2011 година.