NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 137/2011
ze dne 16. února 2011,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“.
(3)
Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv.
(4)
Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů).
(5)
Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva.
(6)
Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I.
(7)
Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit.
(8)
Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni.
(9)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno,
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Body a) až e) bodu 2 přílohy I se použijí od 9. října 2012 na hnojiva uváděná na trh před 9. březnem 2011.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 137/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 февруари 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете, с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Калциевият формат (CAS 544-17-2) е тор с второстепенен хранителен елемент, който се използва като листен тор за отглеждане на плодове в една държава-членка. Веществото е безвредно за околната среда и здравето на човека. По тази причина, за да стане по-леснодостъпен за земеделските производители в Съюза, калциевият формат следва да бъде признат като „ЕО тор“.
(3)
Разпоредбите относно хелатираните хранителни микроелементи и разтворите на хранителните микроелементи следва да бъдат адаптирани, за да се позволи употребата на повече от един хелатиращ агент, да се въведат общи стойности за минималното съдържание на водоразтворими хранителни микроелементи и да се гарантира, че всеки един хелатиращ агент, който хелатира минимум 1 % от водоразтворимия хранителен микроелемент и който е идентифициран и определен количествено съгласно стандарт EN, е етикетиран. Необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг преходен период, който да даде възможност на икономическите оператори да продадат наличните количества торове.
(4)
Цинков оксид (CAS 1314-13-2) на прах е цинков тор, включен в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Употребата на цинков оксид под формата на прах създава потенциален риск от прахообразни частици. Употребата на цинков оксид под формата на стабилна водна суспензия предотвратява подобен риск. Поради това суспензията на цинков тор следва да бъде призната за „ЕО тор“ с цел по-безопасна употреба на цинков оксид. За да се позволи гъвкавост във формулациите, използването на цинкови соли, както и на един или повече видове цинкови хелати също следва да бъде разрешено във всички подобни суспензии на водна основа.
(5)
В член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се регламентират правилата относно състава и етикетирането на торове от смеси от хранителни микроелементи, но подобни смеси все още не фигурират сред видовете торове, включени в приложение I. Поради това торовете от смеси от микроелементи не могат да се продават като „ЕО торове“. По тази причина обозначенията на видовете торове с хранителни микроелементи, твърди или течни, трябва да бъдат включени в приложение I.
(6)
Имино-ди-янтарната киселина (IDHA) е хелатиращ агент, който е разрешен за употреба в две държави-членки за листно подхранване, за внасяне в почвата, в хидропониката и фертигацията. Имино-ди-янтарната киселина следва да бъде включена в списъка с разрешени хелатиращи агенти в приложение I, за да стане по-леснодостъпна за земеделските производители в Съюза.
(7)
Съгласно член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 контролът на „ЕО торовете“ трябва да се извършва в съответствие с методите за анализ, описани в него. Някои методи обаче не са международно признати. Европейският комитет по стандартизация вече е разработил EN стандарти, които следва да заменят посочените методи.
(8)
Валидираните методи, публикувани като EN стандарти, обикновено включват ринг-тест (междулабораторен тест) за проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на аналитичните методи между различните лаборатории. Поради това следва да се прави разграничение между валидираните EN стандарти и невалидираните методи, което би спомогнало за идентифициране на EN стандартите, които са преминали междулабораторен тест, за да се информират правилно контролните органи за статистическата надеждност на EN стандартите.
(9)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещото преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на стандартите в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, които предстои да бъдат публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(10)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(11)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Преходни разпоредби
Букви а)-д) от точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 9 октомври 2012 г. за торове, които са пуснати на пазара преди 9 март 2011 г.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 февруари 2011 година.