PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 917/2011
ze dne 12. září 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 258/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).
(2)
Dne 31. května 2011 byla zveřejněna oprava (3) za účelem odstranění určitých tiskových chyb, zejména názvů některých čínských vyvážejících výrobců, které byly v příloze I prozatímního nařízení uvedeny nesprávně.
(3)
Po ověření určitých tvrzení, která byla obdržena po zveřejnění opravy, u nichž bylo zjištěno, že jsou oprávněná, bylo zaznamenáno, že nesprávně byly uvedeny určité jiné názvy. Správné názvy všech společností, na něž se vztahuje vážené průměrné clo, jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.
(4)
Připomíná se, že řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo Sdružení výrobců evropských keramických obkládaček (European Ceramic Tile Manufacturers‘ Federation, CET) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 30 %, celkové výroby keramických obkládaček v Unii. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Co se týká trendů významných pro posouzení újmy, Komise analyzovala údaje týkající se období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(5)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení a na žádost dvou zúčastněných stran byla uspořádána slyšení s úředníkem pro slyšení.
(6)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(7)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček pocházejících z Číny a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
3.1 Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(9)
Při výběru vzorku vyvážejících výrobců byla do vzorku zařazena jedna žádající „skupina“ společností vzhledem ke skutečnosti, že společný objem vývozu dvou výrobců patřících do údajné skupiny znamenal, že se podle objemu jednalo o třetího největšího vývozce na trh Unie. Tyto společnosti udávaly spojení na základě čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), v němž je stanoveno, že za osoby ve spojení se považují osoby, které „jsou právně uznanými obchodními společníky“. Šetřením bylo následně zjištěno, že tyto společnosti nebyly ve spojení v tomto smyslu, a (jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tito dva výrobci se považovali za samostatné subjekty.
(10)
Několik vyvážejících výrobců předložilo podání, v nichž se uvádělo, že by tyto společnosti měly být ze vzorku vyloučeny kvůli poskytnutí nepravdivých či zavádějících informací. Tito výrobci dále uvedli, že by vážený průměr dumpingových rozpětí měl být vypočítán bez přihlédnutí k těmto dvěma společnostem zařazeným do vzorku.
(11)
V tomto ohledu se podotýká, že informace, které tyto strany poskytly před výběrem vzorku, se pokládaly za dostatečné, aby je bylo možno považovat za strany ve spojení, a vzhledem k společnému objemu vývozu na trh Unie byly zařazeny do vzorku. Při inspekci na místě v prostorách těchto dvou společností byla otázka jejich spojení podrobně přezkoumána. Byly ověřeny informace, které společnosti poskytly k doložení svého tvrzení, že jsou ve spojení, bylo však zjištěno, že jsou nedostatečné, aby bylo možno tyto společnosti pokládat za společnosti ve spojení, na rozdíl od názoru dotčených společností na tuto záležitost. Byl proto vyvozen závěr, že tyto společnosti nelze pokládat za strany ve spojení ve smyslu čl. 143 odst. 1 písm. b) nařízení (EHS) č. 2454/93. Jelikož společnosti při šetření spolupracovaly a poskytly informace ohledně svého údajného spojení, usuzuje se, že není důvod pro jejich vyloučení ze vzorku. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(12)
I za předpokladu, že by výběr jiných společností do vzorku během šetření vedl k podstatně většímu objemu vývozu na trh Unie během období šetření, bylo by obtížné v době, která byla k dispozici, prošetřit společnosti nově zařazené do vzorku. Navzdory skutečnosti, že se ukázalo, že tyto společnosti nejsou ve spojení, vyhovuje vzorek i nadále kritériím stanoveným v základním nařízení. Poukazuje se rovněž na skutečnost, že nebyly předloženy žádné důkazy prokazující, že by společnosti úmyslně tvrdily, že jsou ve spojení, aby byly zařazeny do vzorku.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 5. a 6. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
Po uložení prozatímních opatření jedna ze stran tvrdila, že žádný z výrobců v Unii, kteří podpořili podnět, neposkytl odpověď na formulář pro výběr vzorku, a proto by se mělo mít za to, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Toto tvrzení zůstalo nezměněno i po poskytnutí konečných informací.
(15)
Co se týká tvrzení, že neposkytnutí odpovědí na formulář pro výběr vzorku naznačuje, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, nespolupracovali, připomíná se, že právním zástupcem všech žádajících společností bylo sdružení CET. Jak bylo vyžadováno, poskytlo sdružení CET jménem žadatelů také dodatečné informace týkající se údajů za období šetření. Jak je podrobně uvedeno v oznámení o zahájení, informace související s výběrem vzorku se požadovaly pouze od společností, které dosud neposkytly všechny potřebné informace. Z toho vyplývá, že žádající výrobci plně spolupracovali, jelikož ve fázi podání podnětu poskytli všechny potřebné informace a jejich právní zástupce v průběhu šetření jejich jménem předložil nezbytné aktualizace údajů týkajících se období šetření.
(16)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že rozdělení výrobního odvětví Unie na jednotlivé segmenty a zeměpisné pokrytí vzorku znamená, že tento vzorek není statisticky reprezentativní. V tomto ohledu se připomíná, že odvětví výroby keramických obkládaček v Unii je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 500 výrobců. Rovněž bylo zjištěno, že výrobci jsou zastoupeni ve všech třech segmentech výrobního odvětví (tj. velké, střední a malé společnosti). K tomu, aby bylo zajištěno, že v analýze újmy nepřevládají výsledky velkých společností, nýbrž že byla náležitě zohledněna situace malých společností, na něž společně připadá největší podíl výroby v Unii, usuzovalo se, že by ve vzorku měly být zastoupeny všechny segmenty, tj. malé, střední a velké společnosti. V rámci každého segmentu byly vybrány největší společnosti za předpokladu, že bylo možno zajistit reprezentativnost ze zeměpisného hlediska.
(17)
Jedna zúčastněná strana rovněž uvedla, že Komise neprokázala, že vzorek je reprezentativní i po odstoupení polského výrobce, a že vzorek byl každopádně nedostatečně reprezentativní, pokud jde o objem prodeje na trhu Unie.
(18)
Je pravdou, že se jeden polský výrobce rozhodl ukončit spolupráci, a musel být proto ze vzorku vyloučen. Není však nezbytně nutné, aby vzorek zohledňoval přesné zeměpisné rozložení a váhu vyrábějících členských států, aby byl reprezentativní. Vzhledem ke skutečnosti, že zeměpisné rozložení je pouze jedním z činitelů, které je nutno vzít v úvahu, aby byla zajištěna reprezentativnost, takovýto přístup by nebyl z administrativního hlediska možný. Spíše postačuje, aby vzorek do značné míry odrážel podíly hlavních dotčených vyrábějících zemí. Na základě tohoto kritéria bylo zjištěno, že odstoupení polské společnosti neovlivnilo celkovou reprezentativnost vzorku. Potvrzuje se proto, že vzorek výrobců v Unii byl dostatečně reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(19)
Pokud jde o tvrzení týkající se celkové reprezentativnosti vzorku, připomíná se, že vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné, je nevyhnutelné, aby společnosti ve vzorku představovaly relativně malou část celkové výroby v Unii. V článku 17 základního nařízení je každopádně stanoveno, že šetření může být omezeno na vzorky, které jsou statisticky reprezentativní nebo které představují největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být přiměřeně přezkoumán, aniž by však byla uvedena konkrétní kvantitativní prahová hodnota, pokud jde o výši takovéhoto reprezentativního objemu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje, že vybraný vzorek je reprezentativní ve smyslu článku 17 základního nařízení.
(20)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise nezařadila do vzorku výrobce v Unii, kteří nabízejí nízké prodejní ceny a kteří jsou usazeni v zemích, jako Polsko a Česká republika; takto získaný vzorek prý proto není reprezentativní, pokud jde o průměrné prodejní ceny výrobců v Unii.
(21)
Pokud jde o výše uvedené tvrzení, Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny vzorku výrobního odvětví Unie byly ve stejném rozmezí jako průměrné prodejní ceny ve veřejně dostupných statistikách. V každém případě, a jak je vysvětleno ve 125. bodě odůvodnění, se šetřením prokázalo, že i při zohlednění veřejně dostupných cen v případě těchto zemí by se konečná zjištění významně nezměnila.
(22)
Řada stran podala připomínky k metodice použité při výběru vzorku výrobního odvětví Unie v porovnání s výběrem vzorku čínských vývozců, který byl založen výhradně na objemu vývozu.
(23)
Co se týká různých metodik použitých při výběru vzorku výrobců v Unii na straně jedné a čínských vyvážejících výrobců na straně druhé, je nutno podotknout, že metodiky byly použity v souladu s cíli výběru vzorku. Pokud jde o výrobní odvětví Unie, Komise musela posoudit situaci celého výrobního odvětví, a proto byla zvolena kritéria, která zajistí co nejreprezentativnější představu o celém odvětví. Pokud jde o čínské vývozce, považovalo se za vhodné vybrat vzorek na základě největšího objemu vývozu dotčeného výrobku, a proto byli do vzorku zařazeni největší vývozci. Podotýká se rovněž, že v článku 17 základního nařízení není stanovena povinnost vybrat oba vzorky na základě stejných kritérií. V tomto případě bylo mimoto před dokončením výběru vzorku čínských vyvážejících výrobců spolupracujícím stranám v Číně a rovněž čínským orgánům umožněno, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřily. S ohledem na složení vzorku byly obdrženy připomínky, nikoli však v souvislosti s jeho reprezentativností.
(24)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo jedno sdružení dovozců, že podle článku 17 základního nařízení by měly být vzorky výrobců v Unii a vyvážejících výrobců vybrány na základě stejných kritérií. Několik čínských stran po poskytnutí konečných informací nadále tvrdilo, že se při výběru příslušných vzorků jednalo o diskriminaci mezi zacházením s čínskými vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii.
(25)
V reakci na tvrzení, jež následovalo po poskytnutí konečných informací, že při výběru vzorků výrobců v Unii a vyvážejících výrobců by měla být použita stejná kritéria, se má z důvodů uvedených v 23. bodě odůvodnění za to, že vzorky mohou být vybrány na základě různých kritérií. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(26)
Pokud jde o skutečnost, že, jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, nebyly obdrženy žádné připomínky týkající se reprezentativnosti vzorku, tyto strany tvrdí, že v době výběru vzorků nebyly čínské strany informovány o tom, že se pro výběr vzorků použijí různá kritéria, a proto tuto skutečnost nemohly připomínkovat.
(27)
Co se týká skutečnosti, že čínské strany nebyly o použití různých kritérií pro výběr vzorků informovány, je třeba uvést, že v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení je běžnou praxí konzultovat se stranami složení navrhovaných vzorků v případě jejich vlastní kategorie, tj. vyvážející výrobci jsou konzultováni pouze v souvislosti s navrhovaným vzorkem vyvážejících výrobců. Za těchto okolností se k tvrzení stran o nemožnosti připomínkovat použití různých kritérií pro výběr různých vzorků v době jejich výběru nepřihlédne.
(28)
Po poskytnutí konečných informací uvedla jedna ze zúčastněných stran, že tím, že Komise při výběru vzorku přihlédla k různým segmentům, byl porušen čl. 4 odst. 1 základního nařízení, podle kterého je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností.
(29)
Tvrzení, že rozdělení vzorku do tří segmentů je porušením čl. 4 odst. 1 základního nařízení, nelze uznat. Z 23. bodu odůvodnění lze vyvodit, že vybraný vzorek představoval celé výrobní odvětví Unie a nikoli pouze určitou skupinu společností, jak tvrdí dotčená strana. Kromě toho čl. 17 odst. 1 základního nařízení výslovně umožňuje použít ke zjištění újmy výběr vzorku. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo odmítnuto.
(30)
Po poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž zúčastněná strana skutečnost, že při výběru vzorku bylo zohledněno zeměpisné rozložení, přičemž tvrdila, že Unie je jednotným trhem a že podle čl. 17 odst. 1 základního nařízení může být vzorek vybrán pouze na základě největšího reprezentativního objemu.
(31)
Pokud jde o tvrzení týkající se použití kritéria zeměpisného rozložení, je možné konstatovat, že se jedná o roztříštěné výrobní odvětví a že zeměpisné rozložení výrobců v členských státech slouží při posuzování reprezentativnosti společností zařazených do vzorku k tomu, aby byly zohledněny rozličné podmínky, které se mohou v Unii vyskytovat. Vzorek zahrnuje členské státy, v nichž se vyrábí přibližně 90 % výroby v Unii. Po odstoupení polské společnosti zůstala tato úroveň stále vysoká, a to přibližně na 80 %. Metodika, již Komise použila, tedy zajistila, že vzorek reprezentoval výrobu v Unii jako celek a byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(32)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že do vzorku výrobců v Unii byly vybrány pouze střední a malé společnosti, které měly údajně vyšší náklady a ceny než velké čínské společnosti.
(33)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti ze všech segmentů. Kromě toho mohou být náklady ovlivněny i jinými činiteli, než je velikost společnosti, jako jsou náklady na suroviny, odpisy nebo využití kapacity.
4. Práva stran
4.1 Důvěrná povaha jmen žadatelů a názvů společností podporujících podnět
(34)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že neposkytnutí informací o totožnosti žadatele neumožňuje zúčastněným stranám uplatnit plně právo na obhajobu. Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že někteří výrobci nepožádali o nezveřejnění svých jmen, nebyla žádost o anonymitu oprávněná.
(35)
Jedna strana zopakovala své tvrzení, že neexistovaly důvody pro zachování důvěrnosti jmen většiny žádajících výrobců ani zastánců podnětu. Zejména tvrdila, že ve spisu, který je zúčastněným stranám přístupný k nahlédnutí, nejsou uvedeny žádné důkazy na podporu žádostí o důvěrný způsob zacházení. Dále tvrdila, že nedostatek informací o totožnosti společností zařazených do vzorku znamenal, že ostatní zúčastněné společnosti nemohly podat připomínky ke správnosti posouzení mikroukazatelů.
(36)
V reakci na poskytnutí konečných informací zpochybnila tatáž strana to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník.
(37)
Připomíná se, že článek 19 základního nařízení připouští ochranu důvěrných údajů v případech, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informace nebo osobu, od níž byly tyto informace získány. Velká většina žadatelů si přála, aby jejich totožnost nebyla zveřejněna, a poskytla dostatečné důkazy, které prokazovaly, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, mimo jiné ve formě ušlých tržeb u výrobců, kteří zveřejní svá jména. Žádost těchto společností proto útvary Komise akceptovaly.
(38)
Pokud jde o tvrzení, že někteří výrobci nepožádali o důvěrný způsob zacházení se svými jmény, je nutno podotknout, že touto skutečností není dotčeno právo ostatních společností požádat o tento důvěrný způsob zacházení, jsou-li uvedeny dostatečné důvody. Tyto žádosti byly posouzeny jednotlivě, a proto bylo tvrzení odmítnuto.
(39)
Pokud jde o to, zda všechny společnosti ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku předložily odpověď na dotazník, je třeba poznamenat, že nedostatek odpovědí od výrobce v Unii ve spojení by v zásadě nezbytně nebránil Komisi v tom, aby došla ke spolehlivým závěrům o újmě za předpokladu, že předložené odpovědi na dotazník mohou být ověřeny. To by platilo především v případě, kdy jsou společnosti ve spojení samostatnými právnickými osobami se samostatným účetnictvím.
5. Předmět šetření: zahrnutí dovozu z Turecka
(40)
Jedna strana zastupující zájmy vyvážejících výrobců uvedla, že se toto šetření mělo vztahovat i na dovoz dotčeného výrobku z Turecka.
(41)
Co se týká nezahrnutí dovozu pocházejícího z Turecka do podnětu, je nutno uvést, že v době zahájení šetření nebyly z této země k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se tohoto dovozu. Tvrzení, že Turecko mělo být zahrnuto do šetření, je proto odmítnuto.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(42)
Po uložení prozatímních opatření jedna zúčastněná strana uvedla, že v kódech KN zahrnujících dotčených výrobek, které byly uvedeny v nařízení o uložení prozatímních opatření, došlo v porovnání s oznámením o zahájení ke změnám, a dotázala se na důvody těchto rozdílů a na to, zda znamenají změnu definice výrobku.
(43)
V této souvislosti se zdůrazňuje, že rozdíly mezi kódy KN uvedenými v nařízení o uložení prozatímních opatření a kódy zmíněnými v oznámení o zahájení nesouvisí se změnou definice výrobku ani předmětu šetření. Změny nemění typy obkládaček, na něž se vztahuje šetření, nýbrž souvisí jednoduše s nutností zohlednit obecné změny v kombinované nomenklatuře, které byly stanoveny v nařízení Komise (EU) č. 861/2010, které vstoupily v platnost dne 1. ledna 2011 (5).
(44)
Jedna ze zúčastněných stran požadovala, aby z definice výrobku byly vyloučeny některé keramické mozaiky. Strana tvrdila, že pokud by opatření byla uložena, ztratila by tato kategorie dotčeného výrobku na konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobkům, s nimiž je nahraditelná, a že v tomto konkrétním segmentu v žádném případě nedochází k dumpingu.
(45)
Pokud jde o toto tvrzení, odhalilo šetření, že vzhledem k tomu, že keramické mozaiky a ostatní typy keramických obkládaček mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, není revize definice výrobku odůvodněná. Co se týká tvrzení o neexistenci dumpingu v tomto segmentu, které nebylo podloženo žádnými důkazy, musí analýza dumpingu a újmy odrážet situaci pro dotčený výrobek jako celek. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(46)
Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k neexistenci dalších připomínek týkajících se dotčeného a obdobného výrobku se potvrzuje 25. až 32. bod odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(47)
Jelikož ohledně zacházení jako v tržním hospodářství nebyly předloženy žádné další připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zacházení
(48)
Co se týká rozhodnutí o přiznání či nepřiznání individuálního zacházení jednotlivým společnostem, nebyly obdrženy žádné připomínky.
(49)
Dva dovozci však zpochybnili platnost celé analýzy Komise týkající se individuálního zacházení a tvrdili, že Unie prostřednictvím programu strukturálních fondů každoročně poskytuje subvence.
(50)
V této souvislosti se podotýká, že čl. 9 odst. 5 základního nařízení stanoví podmínky, které je nutno splnit, aby bylo možno využít statusu individuálního zacházení. Údajná existence subvencí v Unii není pro účely tohoto posouzení důležitá. Toto tvrzení je proto odmítnuto a jsou zachovány závěry uvedené v 41. až 44. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Individuální zjišťování
(51)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osm spolupracujících vyvážejících výrobců. Bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování bude provedeno u jednoho vyvážejícího výrobce, skupiny Kito, jelikož jeho provedení neznamenalo příliš velké zatížení. Na tuto skupinu připadal zdaleka největší objem vývozu z osmi výrobců žádajících o individuální zjišťování.
(52)
Tato skupina požádala o individuální zacházení. Po přezkoumání této žádosti bylo nejprve navrženo, že skupině Kito bude přiznáno individuální zacházení, jelikož nebyly zjištěny žádné důvody, proč by této skupině nemělo být individuální zacházení přiznáno.
(53)
Po poskytnutí konečných informací tvrdil žadatel, že čl. 17 odst. 3 základního nařízení neumožňuje, aby v případě, kdy byly obdrženy četné žádosti, byl počet žádostí o individuální zjišťování omezen. Žadatel tvrdil, že tento názor je podložen celou řadou předchozích antidumpingových šetření. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že srovnávacím kritériem v čl. 17 odst. 3 základního nařízení pro posouzení žádosti o individuální zjišťování je, zda by tato zjišťování znamenala příliš velké zatížení a bránila by včasnému ukončení šetření. V tomto šetření, a jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, neznamenalo provedení individuálního zjišťování u jedné z osmi žádostí příliš velké zatížení. Pokud jde o předchozí šetření, která zahrnovala žádosti o individuální zacházení, je třeba poznamenat, že rozsah zatížení u těchto žádostí a potřeba včasného ukončení šetření musí být posouzeny individuálně. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení žadatele odmítají.
(54)
Po poskytnutí konečných informací byly předloženy informace a důkazy o tom, že skupina Kito nemusela zveřejnit všechny společnosti ve spojení se skupinou, s tím závěrem, že zjištění týkající se skupiny mohou být neúplná. Skupina dostala příležitost, aby se k těmto informacím vyjádřila, a byla informována o tom, že může být uplatněn článek 18 základního nařízení. Ve své odpovědi skupina potvrdila, že v odpovědi na antidumpingový dotazník skutečně nezveřejnila dvě společnosti ve spojení, avšak uvedla, že vzhledem k tomu, že se jednalo o pouhé nedopatření bez jakýchkoliv důsledků, jelikož se tyto společnosti nepodílely na výrobě ani obchodním využití dotčeného výrobku, by tato skutečnost neměla zjištění nikterak ovlivnit. Nicméně skutečnost, že existence těchto dvou společností nebyla zveřejněna, neumožnila řádné posouzení a ověření činností skupiny v souvislosti s dotčeným výrobkem. Za těchto okolností je vyvozen závěr, že skupina neposkytla nezbytné informace v příslušné lhůtě, a zjištění týkající se společnosti tedy vycházejí z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Běžná hodnota
4.1 Volba srovnatelné země
(55)
Dva dovozci vznesli námitku proti volbě Spojených států amerických (dále jen „USA“) jako srovnatelné země a uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí kvůli nevýznamné vlastní výrobě a nekonkurenceschopnosti na světovém trhu. Tito dovozci dále uvedli, že USA byly vybrány nepřiměřeně, a tvrdili, že neexistence alternativních srovnatelných zemí byla zapříčiněna nepatřičným tlakem, jenž sdružení výrobců v Unii vyvíjelo na výrobce z jiných možných srovnatelných zemí s cílem odradit je od případné spolupráce. Dva dovozci tvrdili, že Komise nevzala v úvahu informace z řady možných spolupracujících zemí a že nebyly posouzeny veřejně dostupné údaje vnitrostátních či nadnárodních sdružení výrobců ve třetích zemích.
(56)
Pokud jde o poslední tvrzení, připomíná se, že k provedení šetření týkajícího se úrovně dumpingu jsou zapotřebí informace konkrétních společností. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(57)
Co se týká tvrzení ohledně nepatřičného tlaku ze strany sdružení výrobců v Unii s cílem odradit od spolupráce, podotýká se, že nebyly předloženy žádné důkazy. Tyto připomínky nebylo proto možno vzít v potaz.
(58)
Tito dovozci dále tvrdili, že roční objem výroby keramických obkládaček v USA činil přibližně 60 milionů m2 ročně, a nikoli 600 milionů m2, jak bylo uvedeno v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato informace byla ověřena a bylo zjištěno, že je správná.
(59)
Co se týká vhodnosti USA jako srovnatelné země na základě podstatně nižšího objemu výroby, je nutno zdůraznit, že trh v USA je vysoce konkurenční - existuje řada místních výrobních podniků a dovážené množství je značné. Jak je mimoto zmíněno v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neexistují žádné důkazy o necelních překážkách, které by významně bránily hospodářské soutěži na trhu. Za této situace se navzdory nižšímu objemu výroby nezměnil celkový závěr, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí.
(60)
Dva dovozci tvrdili, že jednotkové prodejní ceny obkládaček vyráběných v USA na domácím trhu USA jsou mnohem vyšší než na trhu Unie a při srovnání s vývozními cenami to znamená existenci dumpingu. Bylo zjištěno, že toto tvrzení není pro účely tohoto řízení relevantní, jelikož jakákoli taková tvrzení za předpokladu, že pro ně existují důkazy prima facie, mohou být důkladně posouzena pouze ve zvláštním antidumpingovém řízení týkajícím se USA. Toto tvrzení se proto nebralo v úvahu.
(61)
Tito dovozci dále uvedli, že spolupracující výrobce v USA je ve vlastnictví výrobců v Unii či je k nim přidružen, a šetření bylo tudíž chybné, jelikož získané údaje nebyly nezávislé.
(62)
Připomíná se, že údaje, které poskytl spolupracující výrobce v USA, byly ověřeny na místě. Bylo tudíž shledáno, že toto tvrzení je neopodstatněné, a nebylo k němu přihlédnuto.
(63)
Tito dovozci mimoto uvedli, že objem vývozu z USA byl omezený. Toto tvrzení se pro účely výběru srovnatelné země pokládalo za nepodstatné, jelikož se údaje ze srovnatelné země používají k určení běžné hodnoty, a nikoli vývozních cen. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(64)
Titíž dovozci rovněž tvrdili, že nezveřejnění údajů o totožnosti, objemu, hodnotě a jakosti výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi není opodstatněné. Připomíná se, že spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi požádal o důvěrný způsob zacházení kvůli obavě z odvetných obchodních opatření a bylo shledáno, že tato žádost je opodstatněná. Mimoto nelze vyloučit, že by poskytnutí údajů, které požadovali dovozci, a to i formou rozpětí, mohlo vést k zjištění totožnosti výrobce ve srovnatelné zemi. Žádosti dovozců nebylo proto vyhověno.
(65)
Po poskytnutí konečných informací zopakovali dva výše uvedení dovozci řadu svých výše uvedených tvrzení, aniž by však předložili další důkazy. Za těchto okolností se jejich tvrzení znovu odmítají.
(66)
Mimoto tito dva dovozci také tvrdili, že vzhledem k tomu, že spolupracující výrobce v USA je údajně ovládán výrobcem v Unii, je výběr této společnosti z USA coby vhodného výrobce ve srovnatelné zemi chybný. Zejména pak tvrdili, že společnost z USA není ekonomicky nezávislá, a nemůže tedy sloužit jako srovnávací kritérium pro dumping. Jako opodstatnění svého tvrzení citují dovozci čl. 2 odst. 1 třetí a čtvrtý pododstavec základního nařízení. V reakci na toto tvrzení je především třeba konstatovat, že (jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v níže uvedeném 69. bodě odůvodnění) spolupracující výrobce v USA požádal o anonymitu a této jeho žádosti bylo vyhověno. Za těchto okolností nelze potvrdit ani popřít, zda mezi společností z USA a výrobcem v Unii existuje spojení. Je však třeba poznamenat, že výše uvedená ustanovení základního nařízení se týkají toho, jak mají být posuzovány ceny společnosti, které se týká šetření, při prodeji straně ve spojení. Tato ustanovení se netýkají otázky možného spojení mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobcem v Unii. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(67)
Po poskytnutí konečných informací předložilo sdružení dovozců několik tvrzení. Za prvé sdružení tvrdilo, že údajně malý objem prodeje výrobců v USA na jejich domácím trhu v porovnání s čínským vývozem do Unie znamená, že USA nejsou vhodným trhem srovnatelné země. V tomto ohledu se při posuzování možných srovnatelných zemí mimo jiné coby jeden z prvků posuzovala úroveň hospodářské soutěže v těchto zemích. Podobné úrovně domácího prodeje domácího výrobního odvětví a dovozu ze země, které se týká šetření, není předpokladem pro to, aby byla země považována za vhodnou srovnatelnou zemi. V souvislosti s těmito tvrzeními byl pro účely tohoto šetření, a jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, trh USA shledán dostatečně konkurenčním, aby byl vhodnou volbou. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(68)
Sdružení dovozců rovněž tvrdilo, že nemělo za to, že by skutečnost, že dovoz na trh USA je významný, byla pro volbu USA jako srovnatelné země důležitá. Pokud jde o toto tvrzení, je třeba poznamenat, že úroveň dovozu je skutečně jedním z důležitých činitelů posuzovaných při výběru vhodné srovnatelné země. Kombinace domácí výroby a velkého objemu dovozu přispívá ke konkurenčnímu trhu, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění. Za této situace je toto tvrzení odmítnuto.
(69)
Sdružení dovozců se rovněž dotazovalo, jaké důkazy byly předloženy spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi k doložení rizika odvetných obchodních opatření, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění. V tomto ohledu poukázala společnost z USA na to, že na trhu USA soutěží o stejné odběratele s celou řadou čínských vyvážejících výrobců keramických obkládaček. Společnost z USA uvedla, že v případě odhalení její totožnosti by se za těchto okolností obávala odvetných obchodních opatření. V souvislosti s důkazy předloženými za účelem doložení rizika odvetných obchodních opatření je třeba poznamenat, že možné riziko vyplývající ze skutečnosti, že společnost USA a čínští vyvážející výrobci působící na trhu USA spolu soutěží o stejné odběratele, bylo shledáno věrohodným. Za těchto okolností byla žádost společnosti o anonymitu přijata.
(70)
Sdružení rovněž uvedlo, že vzhledem k tomu, že průměrná domácí prodejní cena keramických obkládaček vyráběných na domácím trhu byla v USA údajně několikrát vyšší než cena dovozu z Unie do Číny, není výrobek z USA „obdobným výrobkem“ k dováženému výrobku z Číny. V tomto ohledu není skutečnost, že se tyto dvě ceny liší, důvodem se domnívat, že výrobek z USA není obdobným výrobkem k dotčenému výrobku. Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA mají mimo jiné stejné základní fyzické a technické vlastnosti a také stejná základní použití. Za těchto okolností se považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Tvrzení sdružení se proto odmítá.
(71)
Sdružení také vzneslo otázku, proč v situaci, kdy jiné třetí země kromě USA nespolupracovaly, nebyla za vhodnou srovnatelnou zemi vybrána Unie. V tomto ohledu se poznamenává, že vzhledem k tomu, že USA byly shledány vhodnou srovnatelnou zemí, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, nebylo zapotřebí posuzovat jiné možné vhodné trhy. Toto tvrzení sdružení je proto odmítnuto.
(72)
Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se, že volba USA jako srovnatelné země byla vhodná a přiměřená v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, a je potvrzen 45. až 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Určení běžné hodnoty
(73)
Dva dovozci uvedli, že bez informací o objemu výroby výrobce v USA nemohou zúčastněné strany ověřit, zda by kvůli úsporám z rozsahu mohl existovat významný rozdíl ve výrobních nákladech výrobce v USA v porovnání s náklady čínských výrobců zařazených do vzorku, kteří vyrábějí ročně více než 10 milionů m2 keramických obkládaček. Tito dovozci dále tvrdili, že objem výroby výrobce ve srovnatelné zemi a objem výroby čínských výrobců není srovnatelný vzhledem k nižšímu objemu výroby výrobce ve srovnatelné zemi či ve srovnatelné zemi. Připomíná se, že objem výroby spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi je důvěrným údajem, a nelze jej tedy zveřejnit. Taktéž se připomíná, že čínské výrobní odvětví je vysoce roztříštěné a skládá se převážně z malých a středních podniků. Tato tvrzení se proto považovala za neopodstatněná.
(74)
Tito dovozci uvedli, že vzhledem ke skutečnosti, že se v čl. 2 odst. 1 druhém pododstavci základního nařízení vyžaduje, aby byla běžná hodnota určena na základě cen „jiných prodejců nebo výrobců“, bylo určení běžné hodnoty na základě údajů jediné společnosti chybné.
(75)
V této souvislosti se připomíná, že se toto řízení týká dovozu ze země bez tržního hospodářství, pro niž je nutno běžnou hodnotu určit v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(76)
Po poskytnutí konečných informací uvedlo sdružení dovozců, že mělo za to, že běžná hodnota ve srovnatelné zemi nemůže být založena na údajích poskytnutých jedinou společností. Toto tvrzení však bylo z důvodů uvedených v 75. bodě odůvodnění odmítnuto.
(77)
Tito dovozci taktéž tvrdili, že výrobek výrobce ze srovnatelné země není reprezentativní, jelikož je určen výhradně pro segment trhu s drahými výrobky. Jelikož bylo vyhověno žádosti o důvěrný způsob zacházení s údaji výrobce ve srovnatelné zemi, není toto tvrzení popřeno ani odmítnuto. I kdyby bylo toto tvrzení pravdivé, byly (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) provedeny úpravy početně zjištěné běžné hodnoty, pokud byly odůvodněné, s cílem zohlednit všechny typy obkládaček, včetně označení při dalším prodeji. Bylo proto zjištěno, že toto tvrzení není opodstatněné, a bylo tudíž odmítnuto.
4.3 Vývozní cena
(78)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že prodej některých typů keramických obkládaček do Unie během období šetření byl útvary Komise chybně zařazen a že dumpingové rozpětí společnosti by mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. V tomto ohledu bylo při inspekci v prostorách společnosti zjištěno, že společnost špatně zařadila některé keramické obkládačky, a společnost o tom byla informována. Tyto obkládačky byly následně správně zařazeny pro účely provedení přesného výpočtu dumpingu. Za těchto okolností se tvrzení společnosti odmítá.
(79)
Po poskytnutí konečných informací tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že některé vývozní prodejní transakce do Unie během období šetření nebyly při výpočtu dumpingového rozpětí společnosti zohledněny. V tomto ohledu bylo zjištěno, že tyto transakce nebyly zohledněny, jelikož na faktuře bylo uvedeno pozdější datum než konec období šetření. Za těchto okolností bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(80)
Jelikož s ohledem na vývozní ceny nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Srovnání
(81)
Byly předloženy připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou.
(82)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF měla být zohledněna skutečnost, že se vývoz uskutečňoval prostřednictvím obchodníků, kteří nejsou ve spojení. Bylo shledáno, že toto tvrzení je oprávněné, a následně byly hodnoty CIF pro tohoto vývozce přepočítány. Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že tento přepočet vývozních cen neměl být proveden, jelikož informace poskytnuté obchodníky, kteří nejsou ve spojení, nebyly spolehlivé vzhledem k tomu, že informace předložilo údajně pouze několik obchodníků, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce. V tomto ohledu bylo zjištěno, že všichni obchodníci, kteří nejsou ve spojení, jejichž prostřednictvím prodával vyvážející výrobce, předložili informace o cenách. Za těchto okolností se tvrzení odmítá.
(83)
Další vyvážející výrobce uvedl, že při výpočtu jeho hodnoty CIF nebyly náležitě zohledněny náklady na pojištění. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF u tohoto vývozce byly odpovídajícím způsobem opraveny.
(84)
Jedna skupina vyvážejících společností tvrdila, že náklady na pojištění zahrnuté v jejích hodnotách CIF byly vypočítány chybně. Bylo zjištěno, že toto tvrzení je oprávněné, a hodnoty CIF byly proto přepočítány. Mimoto bylo zjištěno, že u jedné společnosti ve skupině nebyly při určování hodnoty ze závodu zohledněny náklady na manipulaci. Toto bylo rovněž napraveno.
(85)
Dva dovozci uvedli, že výpočet vývozních cen měl zohledňovat vývoj směnného kurzu USD v období šetření. Připomíná se však, že podle běžné praxe Komise se při přepočtu měny v průběhu období šetření použily měsíční směnné kurzy, takže vývoj směnného kurzu během období šetření byl zohledněn.
(86)
Po poskytnutí konečných informací uvedl jeden vyvážející výrobce, že jelikož byla běžná hodnota založena na údajích od jediného výrobce ve srovnatelné zemi, a následně nemohly být z důvodů zachování důvěrnosti zveřejněny přesné údaje, je nezbytné zajistit, aby byly ve vhodných případech provedeny úpravy k zajištění srovnatelnosti výrobku pro účely výpočtů dumpingu. V tomto ohledu byly, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v případě potřeby provedeny úpravy, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou.
(87)
Po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vývozci, že spolupracující výrobce v USA zásobuje výlučně sektor s drahými keramickými obkládačkami, zatímco čínští vyvážející výrobci zásobují sektor s nízkými cenami. V rámci zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou tito dovozci tvrdili, že jim nebyly poskytnuty údaje o nezbytných úpravách podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že úpravy, které byly provedeny za účelem zajištění spravedlivého srovnání, jsou vysvětleny v 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Dumpingová rozpětí u spolupracujících vývozců zařazených do vzorku
(88)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením u spolupracujících výrobců zařazených do vzorku s přihlédnutím ke všem výše uvedeným připomínkám činí:
Název společnosti/skupiny
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Skupina Xinruncheng
29,3 %
Skupina Wonderful
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6 Dumpingová rozpětí u všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(89)
V důsledku změn ve výpočtu dumpingových rozpětí (jak je uvedeno v 88. bodě odůvodnění) činí vážený průměr dumpingových rozpětí výrobců zařazených do vzorku, který je založen na dumpingových rozpětích u čtyř spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, 30,6 %. V této souvislosti se podotýká, že pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, které nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí vypočteno způsobem popsaným v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 6 první větou základního nařízení bylo toto dumpingové rozpětí použito k výpočtu váženého průměru dumpingových rozpětí stran zařazených do vzorku uplatněného na spolupracující vývozce, kteří nebyli zařazeni do vzorku. Mimoto vzhledem ke skutečnosti, že společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a že bylo zjištěno, že její rozhodnutí o vývozním prodeji podléhají výrazným státním zásahům, mělo by být clo uložené na dovozy společnosti Heyuan Becarry Co. Ltd stejné jako clo použitelné na dovozy spolupracujících vývozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(90)
Pokud jde o způsob výpočtu dumpingového rozpětí pro společnost Heyuan Becarry Co. Ltd, která byla, jak bylo zmíněno, spolupracujícím vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku, jemuž však nebylo přiznáno individuální zacházení, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odkaz ve zmíněném bodě odůvodnění na 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení by se měl vztahovat na 62. bod odůvodnění.
4.7 Dumpingové rozpětí u společnosti žádající o individuální zjišťování
(91)
U společnosti uvedené v 51. až 54. bodě odůvodnění, u níž bylo provedeno individuální zjišťování, se použije s ohledem na použití článku 18 základního nařízení celostátní dumpingové rozpětí.
4.8 Dumpingová rozpětí u všech ostatních nespolupracujících vyvážejících výrobců
(92)
Jelikož ohledně výpočtu dumpingového rozpětí pro všechny ostatní vyvážející výrobce nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 66. až 67. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(93)
S přihlédnutím k připomínkám, které byly uvedeny v 81. až 85. bodě odůvodnění, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 69,7 %.
4.9 Podání týkající se seznamu spolupracujících vývozců
(94)
Byla obdržena řada tvrzení, že se v případě 13 vyvážejících výrobců využívajících vážené prozatímní clo podle prozatímního nařízení, uvedených v jeho příloze, jedná pouze o obchodníky, a nikoli výrobce, a proto by v této příloze neměli být uvedeni.
(95)
Po dalším zkoumání bylo zjištěno, že tato tvrzení jsou pravdivá v případě pěti společností. Tyto společnosti byly informovány o záměru vyškrtnout je z příslušné přílohy a bylo jim umožněno se k tomu vyjádřit. Tři z těchto společností nepodaly žádné další připomínky, zatímco dvě společnosti předložily v této záležitosti další tvrzení. Tato další tvrzení neobsahovala dostatečné důkazy, které by prokazovaly, že tyto společnosti jsou ve skutečnosti vyvážejícími výrobci dotčeného výrobku, a byla proto odmítnuta. Těchto pět společností bylo vyškrtnuto ze seznamu společností využívajících vážené průměrné konečné clo.
4.10 Události, které nastaly po období šetření
(96)
Po zveřejnění prozatímních zjištění se kvůli změnám ve vlastnické struktuře údajně přerušil vztah dvou spolupracujících vyvážejících výrobců v rámci skupiny. Jedna z těchto společností proto požádala o individuální clo nezávislé na clu druhé společnosti.
(97)
Podle poskytnutých informací se zdá, že se po období šetření vztahy těchto dvou společností přerušily. Dopad tohoto údajného rozdělení ve struktuře skupiny a rovněž žádost jedné ze společností o individuální celní sazbu bude nutno podrobně přezkoumat. Pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v příhodném čase v souladu se základním nařízením. Za této situace je žádost společnosti o stanovení individuálního cla v tomto šetření odmítnuta.
(98)
Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že pro jednoho z vyvážejících výrobců ve spojení uvedených v 97. bodu odůvodnění by mělo platit individuální clo, které by bylo vypočtené pro něj, jelikož existovaly důkazy o tom, že jeho dumping byl na vyšší úrovni než u druhého vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu by mělo být poznamenáno, že pro vyvážející výrobce, kteří byli během období šetření ve spojení, by nevypočtení jednoho váženého průměru dumpingových rozpětí a cla pro tyto společnosti ponechalo prostor pro obcházení cel ze strany vyvážejícího výrobce, na něhož se vztahuje vyšší clo. Vzhledem k tomu, že bylo zjištěno, že oba vyvážející výrobci dotčení tímto šetřením byli během období šetření ve spojení, neexistují důvody pro stanovení individuálních cel pro každého z nich. Jak je uvedeno v 97. bodě odůvodnění, pokud by jedna či obě tyto společnosti požádaly o přezkum své situace po tomto údajném rozdělení, lze to provést v souladu se základním nařízením. Za těchto okolností se tvrzení žadatele odmítá.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(99)
Jelikož ohledně výroby v Unii a výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani nová zjištění, potvrzují se závěry v 68. až 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.1 Spotřeba Unie
(100)
Jelikož ohledně spotřeby Unie nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry v 71. a 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz z Číny
(101)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila analýzu dovozu a tvrdila, že v podnětu i v prozatímním nařízení chyběly údaje o objemu dovozu a že míra v m2 je jednotkou plochy, a nikoli objemu.
(102)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že vývoj ceny a objemu dovozu z Číny jednoduše ukazuje běžné výkyvy v obchodu, a nemůže být proto náznakem chování čínských vývozců, pokud jde o dumping.
(103)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana zpochybnila spolehlivost statistických údajů Eurostatu a uvedla, že skutečné čínské dovozní ceny jsou vyšší, a jsou tudíž srovnatelné s dovozními cenami z ostatních třetích zemí. Dále tvrdila, že tato skutečnost by měla dopad na zjištěná dumpingová rozpětí.
(104)
Jiná zúčastněná strana uvedla, že se její analýza statistik Eurostatu s ohledem na podíl na trhu a dovozní cenu mírně lišila od analýz uvedených v prozatímním nařízení a že by tato zjištění měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.
(105)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že útvary Komise nezohlednily zvýšení cen čínského dovozu po období šetření, v roce 2010.
(106)
Pokud jde o tvrzení týkající se použité měrné jednotky k určení objemu dovozu, výraz „objem“ v čl. 3 odst. 2 základního nařízení se vztahuje na „množství“, nikoli na „krychlový objem“. Pro každý výrobek je nutno použít nejreprezentativnější měrnou jednotku. Pokud jde o dotčený výrobek, hospodářské subjekty na světovém trhu používají důsledně metry čtvereční (m2). Tato jednotka byla proto považována za nejvhodnější pro účely tohoto šetření a tvrzení v tomto ohledu bylo odmítnuto.
(107)
Co se týká vývoje ceny a objemu dovozu z Číny, je pravdou, že rozdíly jsou omezené, vezmou-li se v úvahu absolutní hodnoty. Čínský dovoz se v posuzovaném období snížil o 3 %. Závěr ohledně objemu čínského dovozu je však nutno posoudit v kontextu celkového poklesu spotřeby na trhu Unie. Skutečnost, že čínský dovoz v tomto období klesl pouze o 3 %, zatímco se celková spotřeba snížila o 29 %, měla jednoznačně dopad na jeho přítomnost na trhu Unie. Udržení stálého dovozu tudíž čínskému dovozu umožnilo získat podíl na trhu v době, kdy ostatní hospodářské subjekty ztrácely.
(108)
Pokud jde o vývoj čínských cen, průměrné dovozní ceny uvedené v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení vycházely ze statistických údajů Eurostatu. Byly vzneseny dotazy týkající se přesnosti průměrných dovozních cen do některých členských států, avšak nebyly potvrzeny žádné změny úředních statistik. V každém případě se připomíná, že údaje Eurostatu byly použity pouze ke stanovení obecných trendů a že i kdyby čínské dovozní ceny měly být upraveny směrem nahoru, celkový obraz o újmě by zůstal nezměněn, tj. s vysokými rozpětími pro cenové podbízení a prodej pod cenou. V těchto souvislostech je třeba poznamenat, že pro výpočet rozpětí újmy a dumpingových rozpětí nebyly údaje Eurostatu použity. K určení úrovně rozpětí byly použity pouze ověřené údaje od navštívených společností. I kdyby tedy byly zjištěny nesrovnalosti ve statistických údajích, nemělo by to žádný dopad na úroveň rozpětí, která byla zveřejněna.
(109)
Pokud jde o tvrzení, že útvary Komise nezohlednily údaje Eurostatu z roku 2010, nelze toto tvrzení uznat, jelikož hodnota za období šetření zahrnovala první čtvrtletí roku 2010. V souvislosti s druhým až čtvrtým čtvrtletím roku 2010 je třeba poznamenat, že tyto údaje se týkají období po období šetření, k němuž by se nemělo přihlížet. Kromě toho, i kdyby tyto údaje zohledněny byly, z dovozních statistik vyplývá, že se zvýšily také dovozní ceny ze třetích zemí, což poukazuje na to, že se jednalo o obecný trend a nikoli o jev týkající se pouze čínského dovozu.
3. Cenové podbízení
(110)
Připomíná se, že v prozatímní fázi bylo (jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) cenové podbízení stanoveno jako vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnané podle typu výrobku s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Číny prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající cla, náklady po dovozu a obchodní úroveň.
(111)
Jedna strana tvrdila, že výpočty vývozní ceny, které byly stranám poskytnuty, neodpovídají vysvětlení podanému v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Po ověření se potvrzuje, že se v daném bodě odůvodnění jednalo o chybu v textu. V prozatímní fázi byla úprava o obchodní úroveň provedena u prodejních cen ze závodu účtovaných výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a ve výpočtu průměrné vývozní ceny nebyla provedena úprava o náklady po dovozu. V konečné fázi byly ceny CIF vyvážejících výrobců z dotčené země na hranice Unie upraveny o stávající cla a náklady po dovozu (náklady vzniklé v přístavu Unie s ohledem na dovoz, dopravu a uskladnění před dalším prodejem dovozci), a to na základě informací, které poskytli spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení.
(112)
Jiná strana tvrdila, že by po úpravě směrem dolů k zohlednění nákladů na distribuci/marketing měly být ceny podobné cenám čínského vývozu. Prozatímní výpočet však již zahrnoval tyto úpravy. Toto tvrzení bylo tudíž neopodstatněné, a bylo proto odmítnuto.
(113)
Šetření zjistilo úrovně cenového podbízení v rozmezí od 43,2 % do 55,7 %, což se mírně liší od úrovní zjištěných v prozatímní fázi (viz 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Důvodem změny je výpočet nové hodnoty CIF pro vyvážejícího výrobce, jak je uvedeno v 83. až 85. bodě odůvodnění, a výpočet individuální vývozní ceny CIF pro vyvážejícího výrobce, skupinu Kito, jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění.
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny
(114)
Jelikož ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou Číny nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Makroekonomické ukazatele
5.1.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(115)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a vytížení kapacity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Jelikož ohledně objemu prodeje a podílu na trhu nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 86. a 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.3 Zaměstnanost a produktivita
(117)
Jelikož ohledně zaměstnanosti a produktivity nebyly předloženy žádné připomínky ani zjištění, potvrzují se závěry uvedené v 88. a 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1.4 Rozsah dumpingového rozpětí
(118)
Dumpingová rozpětí jsou upřesněna v 88. až 93 bodě odůvodnění. Potvrzuje se, že veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než minimální úroveň. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu se proto potvrzuje, že dopad skutečného dumpingového rozpětí nelze považovat za zanedbatelný.
5.2 Mikroekonomické ukazatele
5.2.1 Zásoby
(119)
Jedna strana zpochybnila správnost údajů uvedených v 93. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že hodnota zásob jako procento výroby byla během celého posuzovaného období podstatně nižší, než jak bylo uvedeno v tabulce 10 téhož nařízení. Tyto výpočty byly přezkoumány a bylo zjištěno, že chybně vypočteny byly pouze procentní údaje pro rok 2009 a období šetření a že v těchto obdobích bylo procento zásob ve skutečnosti mírně vyšší, než bylo uvedeno dříve. Správná verze tohoto výpočtu je uvedena v tabulce 1 tohoto nařízení.
(120)
Tatáž strana uvedla, že pokud by bylo výrobní odvětví Unie přinuceno zvýšit úroveň zásob až na šest měsíců výroby, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představovalo by procento zásob 50 % celkové výroby místo 59 %, jak je uvedeno v tabulce 10 prozatímního nařízení.
(121)
V této souvislosti je třeba zdůraznit, že analýzy uvedené v 93. a 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se doplňovaly, nebyly však totožné. První analýza ukazovala procento zásob společností zařazených do vzorku (vyjádřených v metrech čtverečních) v porovnání s výrobou společností zařazených do vzorku (rovněž vyjádřenou v metrech čtverečních) (v období šetření 61 %). Druhá analýza, která se rovněž týkala společností zařazených do vzorku, ukazovala počet měsíců výroby uložené na skladě ve vztahu k dvanácti měsícům v roce (v období šetření 50 %).
(122)
Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2007 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 61 % celkové roční výroby). V tabulce 1 je uveden objem zásob rovněž ve formě počtu měsíců z celkové roční výroby.
(123)
Tabulka 1
Zásoby
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (v tis. m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Zásoby jako procento výroby
43 %
49 %
56 %
61 %
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Počet měsíců výroby na skladě v porovnání s celkovou roční výrobou
5,2
5,9
6,7
7,4
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
Procento měsíců výroby na skladě (základ 12 měsíců)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
5.2.2 Prodejní ceny
(125)
Jedna zúčastněná strana (jak již bylo zmíněno v 20. bodě odůvodnění) zpochybnila zjištění uvedená v 96. až 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o prodejní ceny výrobního odvětví Unie, a tvrdila, že Komise do určení jednotkové ceny v Unii nezahrnula výrobce v Polsku a České republice a že se tyto údaje neshodují se skutečnými veřejně dostupnými údaji.
(126)
Pokud jde o toto tvrzení, byla provedena simulace s použitím prodejních cen zaznamenaných v Polsku, na něž připadá přibližně 10 % celkové výroby v Unii. Pro Českou republiku, jejíž výroba představuje méně než 3 % celkové výroby v Unii, nebyla simulace provedena. Tato simulace prokázala, že i při zohlednění polských cen se konečná zjištění významně nezmění. V souladu se svou metodikou vypočítala Komise prodejní ceny výrobního odvětví Unie po provedení příslušných úprav s cílem získat ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli, aby byla zajištěna srovnatelnost s čínskými prodejními cenami.
(127)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že argumentace v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení objasňující, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno prodávat menší množství a širší sortiment, nebyla správná, jelikož výrobní odvětví Unie by v tomto případě údajně přišlo o mnohem větší podíl na trhu než jen o 2 %.
(128)
Je třeba poznamenat, že zaměření se na prodej menších sérií neznamená nutně úbytek většího podílu na trhu. Za prvé, výrobní odvětví Unie nebylo zcela vytěsněno z trhu pro větší, homogenní série výrobku, a to i přesto, že tlak levného čínského dovozu je v tomto odvětví obzvláště silný. Za druhé, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat přítomnost na celém trhu stlačením prodejních cen a výrobou dražší sortimentní skladby, což vedlo k poklesu ziskovosti, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie nepřišlo o větší podíl na trhu, proto vysvětluje rozhodnutí zachovat přítomnost na trhu navzdory cenovému tlaku ze strany Číny.
5.2.3 Ziskovost, peněžní tok, návratnosti investic a mzdy
(129)
Jedna strana tvrdila, že mezi velkými a malými společnostmi existují velké rozdíly v ziskovosti. Uvádělo se proto, že se průměrný zisk musí považovat za nereprezentativní, jelikož vzorek obsahoval údaje pouze jedné velké společnosti.
(130)
Jiná strana uvedla, že finanční situace velkých výrobců v Unii je dobrá. Tatáž strana tvrdila, že jelikož neexistují žádné ztráty, a to ani v případě, že se k průměrnému ziskovému rozpětí výrobního odvětví Unie připočítají malé společnosti, jak je uvedeno v 101. bodě odůvodnění a tabulce 12 prozatímního nařízení, nelze prokázat celkovou újmu.
(131)
Je nutno uvést, že aby byla zajištěna konzistentnost zjištění s reprezentativností vzorku, byly všechny ukazatele újmy (včetně zisku) zváženy na základě podílu každého segmentu na celkové výrobě Unie. Na druhou stranu se potvrzuje reprezentativnost velké společnosti, pokud jde o segment větších podniků. Celkové ukazatele odvozené z analýzy společností zařazených do vzorku jsou proto reprezentativní s ohledem na situaci celého výrobního odvětví Unie, a výše uvedené tvrzení bylo nutno odmítnout.
(132)
S ohledem na tvrzení, že velkým podnikům nebyla způsobena žádná újma, je třeba uvést, že podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení je nutno analýzu provést ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli určitým skupinám nebo typům společností. Jak již bylo zmíněno ve 130. bodě odůvodnění, skutečnost, že v období šetření nebyly zaznamenány žádné ztráty, sama o sobě neznamená, že nedošlo k újmě.
5.2.4 Výrobní náklady
(133)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr, že v důsledku navýšení zásob a změny sortimentní skladby se výrobní náklady výrobního odvětví Unie zvýšily o 14 %. Podle této strany není tento závěr pravdivý, jelikož výše zásob ani sortimentní skladba nejsou součástí výrobních nákladů.
(134)
Toto tvrzení je nutno odmítnout, jelikož vysoké úrovně zásob představují značné finanční náklady, které jsou zahrnuty v analýze výrobních nákladů. Opakovaná změna sortimentní skladby znamená na druhou stranu dodatečné výrobní náklady, jelikož výrobce musí často výrobní proces revidovat: tato operace může být nákladná, jelikož znamená prostoje a neoptimální využití strojního zařízení.
6. Závěr o újmě
(135)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila závěr uvedený v 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že negativní dopad na výrobní odvětví Unie mělo snížení spotřeby. Podle této strany nemůže existovat újma v důsledku snížení spotřeby, jelikož celkový podíl na trhu zůstal stejný.
(136)
Pokud jde o připomínku týkající se stálého podílu výrobního odvětví Unie na trhu navzdory klesající spotřebě, je nutno zmínit, že podíl na trhu není jediným důležitým ukazatelem újmy. Výrobcům v Unii se podařilo zachovat jejich podíl na trhu Unie pouze na úkor ziskovosti, která se v posuzovaném období snížila. Nelze proto vyvodit závěr, že stálý podíl výrobců v Unii na trhu vylučuje existenci újmy.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují závěry ohledně újmy uvedené v 107. až 111. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(138)
Komise obdržela připomínky k prozatímním zjištěním týkajícím se příčinných souvislostí. Tyto připomínky byly zopakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení v 128. až 132. bodě odůvodnění týkajícím se újmy, kterou si mohlo způsobit samo výrobní odvětví Unie. Nebyly předloženy žádné další důkazy, které by změnily prozatímní závěry. Potvrzují se proto závěry uvedené v 135. a 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1. Dopad dovozu z Číny
(139)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi ověřeno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
(140)
Některé strany tvrdily, že snížení výroby a prodeje výrobního odvětví Unie bylo důsledkem snižující se spotřeby. Uvádělo se rovněž, že dopad čínského dovozu musel být omezený, jelikož podíl Číny na trhu se zvýšil pouze o 1,6 %, přičemž s podílem výrobního odvětví Unie na trhu mohlo souviset nejvýše 1 %.
(141)
V této souvislosti se připomíná, že při šetření byla zjištěna časová shoda mezi vyšším podílem čínského dovozu na trhu a poklesem zisku výrobního odvětví Unie a navýšením jeho zásob. Na výrobní odvětví Unie mimoto nevyvíjel tlak pouze vyšší podíl na trhu, nýbrž ještě více cenové chování čínských vyvážejících výrobců a vysoké úrovně jejich cenového podbízení.
(142)
Jak bylo připomenuto v 113. bodě odůvodnění, šetřením byly zjištěny značné úrovně cenového podbízení. Šetření rovněž prokázalo, že výrobní odvětví Unie a dovozci prodávali své výrobky velkou měrou stejným odběratelům, což znamená, že výrobní odvětví Unie s dumpingovým dovozem přímo soutěžilo o objednávky.
(143)
To celkově prokazuje, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie a zhoršení většiny ukazatelů újmy nezpůsobil jen objem dovozu, nýbrž i cenový tlak.
2. Neexistence hospodářské soutěže mezi obkládačkami vyráběnými v Unii a dumpingovými obkládačkami dováženými z Číny
(144)
Řada zúčastněných stran uvedla, že dovoz keramických obkládaček z Číny nemohl způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož tyto výrobky nejsou srovnatelné. V této souvislosti se uvádělo, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh s homogenními výrobky, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí obkládačky na objednávku, v menších sériích. Rovněž se uvádělo, že čínští výrobci a výrobní odvětví Unie spolu vzájemně nesoutěží kvůli skutečnosti, že čínští výrobci působí v segmentu levných až středně drahých výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie působí v segmentu středně drahých až drahých výrobků. Jako důkaz v tomto ohledu byl předložen malý úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(145)
Ačkoliv na podporu výše uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné podstatné důkazy, bylo nicméně pečlivě posouzeno, zda čínský dovoz skutečně soutěžil s obkládačkami vyráběnými v Unii.
(146)
V této souvislosti je nutno zmínit, že Komise provedla velmi podrobná srovnání, která rozlišovala mezi stovkami různých typů obkládaček. V tomto případě šetření prokázalo značnou úroveň shody mezi typy vyráběnými výrobním odvětvím Unie a vývozci. To jednoznačně prokazuje, že výrobní odvětví Unie a čínský dovoz vzájemně soutěží, pokud jde o jednotlivé typy výrobku. Připomíná se rovněž, že při šetření bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie a vyvážející výrobci spolu přímo soutěží, jelikož mají stejnou zákaznickou základnu.
(147)
Pokud jde o tvrzení, že keramické obkládačky z Číny jsou určeny pro trh homogenních výrobků, zatímco výrobní odvětví Unie vyrábí na objednávku, v menších sériích, připomíná se (viz 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení), že to byl právě tlak ze strany čínského dovozu, který výrobní odvětví Unie přinutil přejít na menší série a širší škálu výrobků z hlediska barev a rozměrů. Výrobní odvětví Unie je dosud zastoupeno ve všech segmentech trhu a na rozdíl od výše uvedeného tvrzení je nutno strukturu prokazující, že se výrobní odvětví Unie muselo zaměřit na zvláštní typy výrobku, považovat za náznak existence přímé hospodářské soutěže.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností nelze uznat tvrzení, že čínský dovoz nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, jelikož spolu vzájemně nesoutěžily.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu z ostatních třetích zemí
(149)
Některé strany trvaly na tom, že dopad tureckého dovozu je nutno považovat za významný. Pokud jde o ceny, jedna strana zpochybnila závěr, že zvýšení tureckých cen o 19 % bylo významné.
(150)
Toto tvrzení bylo projednáno v 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a nebyly zjištěny žádné nové důkazy, které by zneplatnily závěr vyvozený v prozatímní fázi. V těchto souvislostech se potvrzuje, že zvýšení tureckých cen o 19 % musí být pokládáno za významné. Mimoto se připomíná, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, že neexistují žádné důkazy o dumpingovém dovozu z této země, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, a tudíž nelze toto tvrzení uznat.
3.2 Dopad poklesu spotřeby
(151)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles spotřeby postihl především Španělsko a Itálii, v nichž byla újma údajně největší. Hlavním místem určení čínského vývozu byly naopak severské členské státy, které nevykazovaly pokles spotřeby a v nichž byli výrobci v Unii údajně poškozeni méně. Tatáž strana rovněž tvrdila, že se španělské odvětví keramických obkládaček v roce 2010 zotavilo, což prokazuje, že mezi čínským vývozem a údaji o výrobě a prodeji výrobního odvětví Unie neexistuje žádná souvislost.
(152)
Jedna strana uvedla, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičteno poklesu spotřeby v Unii a nikoli dumpingovému dovozu z Číny.
(153)
Tvrzení, že členské státy v severní Evropě nebyly poklesem spotřeby dotčeny a že dovoz z Číny byl nasměrován pouze do severní Evropy, nebylo podpořeno žádnými doloženými důkazy. Naopak, údaje od čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku prokazují, že prodej je rozložen rovnoměrně na celou Unii. Na Španělsko a Itálii mimoto připadá společně 28 % tohoto prodeje, což je jen o něco málo méně než prodej do Německa (32 %). Na tomto základě byla tato tvrzení odmítnuta.
(154)
S ohledem na tvrzení, že navýšení zásob výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno poklesu spotřeby v Unii, připomíná Komise zdůvodnění uvedené v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že tlak čínského dovozu byl velmi silný zejména v sektoru prodeje velkých sérií, což mělo jasný dopad na zásoby výrobců v Unii. Růst míry zásob během posuzovaného období nelze vysvětlit pouze obtížemi s prodejem výrobků, nýbrž také tím, že bylo nutné mít k dispozici zásoby mimořádně velké škály výrobků. Závěr o účincích čínského dovozu působícího újmu na zásoby se tudíž potvrzuje.
3.3 Dopad hospodářské krize
(155)
Několik zúčastněných stran trvalo na tom, že skutečnou příčinou potíží výrobního odvětví Unie byla hospodářská krize. To bylo doloženo skutečností, že k hlavnímu zhoršení došlo mezi rokem 2008 a 2009, tj. v roce, který postihla krize, zatímco v následujícím období byla tendence méně výrazná. Uvádělo se rovněž, že posuzované období zahrnovalo vrchol a dno hospodářského cyklu, přičemž vrchol se vyznačuje hospodářským rozmachem stavebnictví a dno finanční krizí, a snížení vývozu kvůli zřizování nových výrobních závodů v zemích třetího světa.
(156)
Po poskytnutí konečných informací trvala jedna zúčastněná strana na tom, že ke zhoršení řady ukazatelů újmy došlo kvůli hospodářské krizi a nikoli v důsledku dumpingového dovozu. Účinkem recese bylo podle této strany zvýšení poptávky po velkých objemech levných výrobků. Následkem toho se výrobní odvětví Unie muselo více zaměřit na výrobu pro objednávky ve velkém, tedy na segment, v němž již působilo čínské výrobní odvětví, čímž došlo k navýšení úrovně zásob. Kromě toho recese údajně způsobila inflaci v Unii, která byla v porovnání s Čínou vyšší, což vedlo ke zvýšení výrobních nákladů výrobců v Unii, a výrobní odvětví Unie proto údajně muselo prodávat za ceny, jež byly nižší než výrobní náklady.
(157)
Jiná strana tvrdila, že zisk výrobního odvětví Unie se v posledním čtvrtletí období šetření významně zvýšil, což poukazuje na to, že výrobní odvětví Unie se po hospodářské krizi zotavilo. Tato strana požadovala, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, což by pravděpodobně naznačilo, že ziskovost ke konci období šetření byla výrazně vyšší.
(158)
Skutečnost, že na výkonnost výrobního odvětví Unie měl dopad hospodářský útlum, byla uznána již v 120. bodě odůvodnění nařízení o uložení prozatímních opatření. V této souvislosti je třeba připomenout, že aby byla zjištěna příčinná souvislost, příslušná právní norma stanoví, že dumpingový dovoz musí výrobnímu odvětví Unie způsobovat podstatnou újmu. Dumpingový dovoz však nemusí být jedinou příčinou újmy.
(159)
Šetřením bylo mimoto prokázáno, že tendence rostoucího čínského vývozu mohla pokračovat navzdory hospodářské krizi. Čína byla skutečně jediným účastníkem na trhu, který byl schopen udržet si svůj podíl na trhu i ve složité hospodářské situaci.
(160)
Pokud jde o změnu ve struktuře poptávky v Unii, jak se uvádí v 156. bodě odůvodnění, nebyly na podporu tohoto tvrzení předloženy žádné důkazy. Připomíná se, že šetření naopak ukázalo, jak je vysvětleno v 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie muselo změnit sortimentní skladbu a nabízet větší výběr výrobků z hlediska typů, barev a rozměrů a muselo navýšit své zásoby, aby bylo schopno v krátkém čase reagovat na velmi specifické objednávky. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(161)
Pokud jde o dopad inflace na výrobní náklady, je možné pozorovat, že průměrná míra inflace v Unii nebyla vyšší než míra inflace v Číně během posuzovaného období, a že jí proto nemohou být vysvětlovány obtíže výrobců v Unii s prodejem za udržitelné ceny. S ohledem na úroveň cenového podbízení navíc nelze vyvodit závěr, že tlak na snižování čínských dovozních cen byl způsoben výrobním odvětvím Unie. Z těchto důvodů muselo být tvrzení této strany odmítnuto.
(162)
Pokud jde na druhou stranu o situaci výrobního odvětví Unie, připomíná se, že v prozatímním nařízení (126. bod odůvodnění) bylo prokázáno, že agresivní cenové chování čínských vývozců nepříznivě ovlivnilo ziskovost výrobního odvětví Unie v posuzovaném období již v době před světovým hospodářským útlumem. To prokazuje, že i kdyby nedošlo ke krizi, tlak ze strany levného dovozu z Číny byl sám o sobě dostatečný, aby mohl výrobnímu odvětví Unie způsobit podstatnou újmu.
(163)
Tato skutečnost (vezme-li se v úvahu společně s dumpingovými cenami) podporuje závěr, že hospodářský útlum nenarušuje příčinnou souvislost mezi čínským vývozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(164)
Požadavek, aby byl zisk za období šetření udáván za čtvrtletí, není pro současné šetření považován za relevantní, protože i kdyby se ukázalo, že byl zisk výraznější, musel by být porovnán s cílovým ziskem ve výši 3,9 %.
3.4 Dopad neprovedení restrukturalizace výrobního odvětví Unie
(165)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že újmu způsobenou výrobcům v Unii je nutno přičíst tomu, že neprovedli restrukturalizaci, jelikož zmenšení trhu ve výši 29 % bylo doprovázeno pouze 7% snížením kapacity a 16% snížením zaměstnanosti.
(166)
V tomto odvětví je zrušení výrobní kapacity složitým procesem, jelikož obnovení kapacity v případě zotavení trhu je pro výrobce mimořádně nákladné. Snížení zaměstnanosti, k němuž došlo v dotčeném období, bylo stejného řádu jako zmenšení trhu. Tendence v oblasti zaměstnanosti nemusí naprosto přesně odrážet tendenci výroby, jelikož ne všechna pracovní místa souvisí přímo s vlastní výrobou. Skutečnost, že zrušení kapacity a propouštění pracovníků ve výrobním odvětví neodpovídalo přesně zmenšení trhu, nenaznačuje, že nedošlo k restrukturalizaci. V rozporu s těmito tvrzeními a s přihlédnutím ke struktuře výrobního odvětví je proto 7% snížení kapacity a 16% snížení zaměstnanosti nutno pokládat za významné.
3.5 Dopad výkonnosti výrobního odvětví Unie na vývozních trzích
(167)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že snížení objemu vývozu výrobního odvětví Unie bylo zapříčiněno vysokými cenami, a nikoli dopadem čínského vývozu.
(168)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že se po hospodářské krizi vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zlepšila. Tvrzení, že vývozní výkonnost měla značný nepříznivý dopad na výsledky výrobního odvětví Unie, není proto možno přijmout.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(169)
Žádné z tvrzení, která předložily zúčastněné strany, neprokazuje, že dopad ostatních činitelů kromě dumpingového dovozu z Číny byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Potvrzují se proto závěry o příčinných souvislostech uvedené v prozatímním nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(170)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie. Všechny záležitosti byly posouzeny a byly potvrzeny závěry uvedené v prozatímním nařízení.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(171)
Jelikož s ohledem na zájem výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se závěry uvedené v 137. až 141. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(172)
Jedna strana uvedla, že uložení opatření ohrozí ekonomickou existenci dovozců, jelikož budou moci přenést pouze částečně vyšší náklady v důsledku cla na své odběratele.
(173)
Po poskytnutí konečných informací se dvě strany vyjádřily proti závěru, že dovozci mohou snadno přejít z čínských dodávek k jiným zdrojům dodávek, a jako důvod uvedli zejména to, že kvalita a ceny nejsou srovnatelné.
(174)
S ohledem na toto tvrzení se připomíná, že velká část dovozu není cly dotčena, jelikož nepochází z Číny. Vlastnosti výrobku, jenž se ve srovnatelné kvalitě vyrábí na celém světě, naznačují, že jsou tyto výrobky nahraditelné, a že je tudíž možné využívat celou řadu alternativních zdrojů dodávek, a to i navzdory učiněným tvrzením. I v případě dovozců, kteří se spoléhají na čínský dovoz, jenž je podle zjištění šetření dumpingový a prodává se za podstatně nižší ceny, než jsou ceny výrobků pocházejících z Unie, bylo při šetření zjištěno, že dovozci mohou u svých prodejních cen uplatnit přirážky přesahující 30 %. To spolu se zjištěnou skutečností, že dovozci dosáhli zisku ve výši přibližně 5 % a mohou přenést přinejmenším část možných vyšších nákladů na své odběratele, naznačuje, že jim jejich postavení umožňuje vypořádat se s dopadem opatření.
(175)
Jak je uvedeno v 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uložení opatření nebude dovozcům v Unii bránit v tom, aby zvýšili podíly dovozu výrobků z jiných nedumpingových zdrojů, které jsou dostupné v Unii i v ostatních třetích zemích.
(176)
Jeden dovozce tvrdil, že pro určitý typ výrobku jsou prý v současné době čínské ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, a že by tedy opatření neumožňovala tento konkrétní typ výrobku v budoucnu vyvážet.
(177)
Toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy. Podle dostupných informací navíc tento typ výrobku představoval pouze menší část trhu a významně by neovlivnil dodávky na trhu Unie. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Zájem uživatelů
(178)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dopad na uživatele bude značný. Zejména se uvádělo, že i minimální zvýšení cen o 32,3 % odběratelům zabrání v nákupu kvalitních výrobků. Rovněž se uvádělo, že ačkoliv může být pravdou, že dopad na velké diverzifikované obchody pro kutily může být omezený, malé specializované obchody budou značně dotčeny.
(179)
Pokud jde o dopad na konečné uživatele, Komise potvrzuje prozatímní závěr uvedený v 152. a 153. bodě odůvodnění nařízení Komise o prozatímním clu, tj. že dopad na ceny bude omezený.
(180)
Stavebnictví, jeden z největších odběratelů výrobců keramických obkládaček, se rozhodlo při šetření nespolupracovat. Po uložení prozatímních opatření byla Evropská federace stavebního průmyslu (European Construction Industry Federation (FIEC)) znovu vyzvána, aby poskytla statistické údaje, které prokazují, do jaké míry (pokud vůbec) bude toto odvětví nepříznivě ovlivněno uložením opatření. Federace FIEC potvrdila, že ačkoliv nejsou údaje přímo dostupné, nákladový dopad opatření na celkovou činnost jejích členů je velmi malý. Federace rovněž objasnila, že nízký zájem ze strany jejích členů je nutno pokládat za podporu návrhu Komise.
(181)
Pokud jde o malé specializované obchody, Komisi se nepodařilo získat žádné přesvědčivé údaje, které by potvrzovaly velikost a rozsah dopadu antidumpingového opatření. Stejně jako u dopadu na dovozce je nutno mít na paměti, že se keramické obkládačky vyrábějí v Unii a v mnoha třetích zemích neuplatňujících dumping; lze proto vyloučit vážné riziko nedostatečných dodávek pro maloobchody.
4. Zájem konečných spotřebitelů
(182)
Usilovalo se o získání podrobnějšího posouzení dopadů ze strany spotřebitelů. Šetření prokázalo, že dopad bude pravděpodobně omezený.
(183)
Absolutní hodnota opatření je za prvé vypočítána z dovozní ceny, a tudíž na základě, který je mnohem nižší než konečná maloobchodní cena dotčeného výrobku. Tato hodnota může být na různých stupních (dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci) dříve, než se výrobek dostane ke konečnému spotřebiteli, snížena. A i kdyby dovozci a prodejci přesunuli celou výši cla na odběratele, připomíná se, že na trhu existuje velká nabídka výrobků, na něž se opatření nevztahují a které vyrábějí výrobci v Unii i výrobci ze třetích zemí.
(184)
Komise vypočítala dopad antidumpingových cel na ceny účtované spotřebitelům, a to stanovením výše cla, jež má být zaplaceno podle skutečného dovozu z Číny, a přidělením této částky přímo spotřebitelům za předpokladu, že dovozci, velkoobchodníci a maloobchodníci přenesou veškeré dodatečné náklady na konečné spotřebitele. Takto vypočítaný dopad na náklady je podstatně nižší než 0,5 EUR/m2. Připomíná se, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že v Unii činí průměrná roční spotřeba u spotřebitelů přibližně 2,2 m2 na osobu. Vzhledem k nízkému dopadu cla na metr čtvereční bude zvýšení nákladů pravděpodobně omezené, a to i v případě, že spotřebitel nakoupí značné množství dotčeného výrobku za účelem stavby nebo renovace.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(185)
Lze očekávat, že uložení opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie s následnými příznivými dopady na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a snížením hrozby uzavírání podniků a snižování počtu pracovníků.
(186)
Mimoto lze předpokládat, že uložení opatření bude mít omezený dopad na uživatele/dovozce, kteří budou moci pořizovat dodávky u široké škály dodavatelů na trhu Unie a v ostatních třetích zemích.
(187)
Na základě výše uvedených skutečností nelze dospět k závěru, že uložení opatření není v zájmu Unie.
G. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
1.1 Zveřejnění
(188)
Dvě zúčastněné strany uvedly, že Komise měla v prozatímním ånařízení zveřejnit rozpětí cenového podbízení, a jedna z nich tvrdila, že nezveřejnění tohoto údaje znamená, že zúčastněné strany nemohly posoudit, zda bylo náležitě uplatněno pravidlo nižšího cla.
(189)
V reakci na výše uvedené skutečnosti jsou zveřejněna prozatímní rozpětí:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
52,6 %
Skupina Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
66,0 %
Zbytkové rozpětí
95,8 %
1.2 Rozpětí újmy
(190)
Jedna strana tvrdila, že pro zjištění újmy použila Komise nejednotný přístup a měla své závěry založit na vážených průměrných údajích pro celé výrobní odvětví.
(191)
V souvislosti s tímto tvrzením se poznamenává, že zjištění týkající se úrovně pro odstranění újmy vycházejí z ověřených údajů od konkrétních společností, jež byly považovány za nejspolehlivější základ k tomu, aby byly zohledněny všechny příslušné skutečnosti pro účely srovnání. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(192)
Vzhledem k výše dosaženým závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz z Číny.
(193)
Pro účely stanovení úrovně těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(194)
Považovalo se proto se vhodné vypočítat rozpětí cenového podbízení na základě cen zjištěných z údajů, které poskytli výrobci v Unii a čínští vývozci.
(195)
Při výpočtu výše antidumpingového cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by clo mělo být vypočítáno tak, aby výrobnímu odvětví Unie umožnilo pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku. Usuzovalo se, že tímto přiměřeným ziskem před zdaněním je zisk, jehož by výrobní odvětví tohoto typu dosáhlo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Tento zisk byl stanoven s přihlédnutím k ziskovosti ve výši 3,9 %, jíž výrobní odvětví Unie dosáhlo v roce 2007, jak je uvedeno v tabulce 12 prozatímního nařízení.
(196)
Zjištěná rozpětí újmy jsou tato:
Společnost
Rozpětí újmy
Skupina Wonderful
58,5 %
Skupina Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Všichni ostatní spolupracující výrobci
65,0 %
Zbytkové rozpětí
82,3 %
(197)
Podotýká se, že rozpětí újmy u „všech ostatních spolupracujících výrobců“ bylo stanoveno bez použití údajů skupiny Kito, jelikož skupina Kito nebyla součástí vzorku, a aby bylo zajištěno, že je v souladu se způsobem výpočtu dumpingového rozpětí pro „všechny ostatní spolupracující výrobce“. (Viz čl. 9 odst. 6 první věta základního nařízení.) Pro skupinu Kito se s ohledem na použití článku 18 základního nařízení použije zbytkové rozpětí újmy, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění.
(198)
Podotýká se rovněž, že rozpětí cenového podbízení jsou vyšší než zjištěná dumpingová rozpětí uvedená v 88. až 93. bodě odůvodnění, a proto by jako základ pro stanovení výše cel mělo v souladu s pravidlem nižšího cla sloužit dumpingové rozpětí.
(199)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku uvedenými v příloze I tohoto nařízení by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
2. Celní prohlášení
(200)
Statistické údaje týkající se dotčeného výrobku se často vyjadřují v metrech čtverečních. Nicméně pro dotčený výrobek není v kombinované nomenklatuře stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (6) žádná taková doplňková jednotka uvedena. Je proto nezbytné stanovit, že v prohlášení o propuštění do volného oběhu se má kromě hmotnosti v kilogramech nebo tunách uvádět pro dovoz i počet metrů čtverečních dotčeného výrobku.
3. Konečný výběr prozatímního cla
(201)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností.
(202)
Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
4. Forma opatření
(203)
Jedna zúčastněná strana navrhla, aby opatření měla formu minimální dovozní ceny namísto valorických cel. Minimální dovozní cena však není pro dotčený výrobek vhodná, jelikož výrobek existuje ve velkém množství typů výrobků, jejichž ceny vykazují významné rozdíly, což představuje velmi vysoké riziko vzájemné kompenzace. Kromě toho se očekává, že typy výrobku se budou dále vyvíjet, pokud jde o design a konečnou úpravu, a minimální dovozní cena by pak už nebyla vhodným základem pro výši cla. Proto se žádost o uložení opatření ve formě minimální dovozní ceny zamítá.
(204)
Jiná strana požadovala, aby měla opatření formu dovozních kvót. Avšak dovozní kvóty nejsou ani v souladu se základním nařízením, ani s mezinárodně dohodnutými pravidly. Proto musela být žádost zamítnuta,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glazovaných a neglazovaných keramických dlaždic a obkládaček, obkládaček pro krby nebo stěny; glazovaných a neglazovaných keramických mozaikových kostek a podobných výrobků, též na podložce, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Společnosti uvedené v příloze I
30,6 %
Všechny ostatní společnosti
69,7 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 258/2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramických obkládaček, v současnosti kódů KN 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 a 6908 90 99, pocházejících z Čínské lidové republiky budou vybrány s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že v období šetření (tj. od 1. dubna 2009 do 31. března 2010) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, o tom, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a o tom, že po skončení období šetření vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby bylo pro tohoto výrobce stanoveno clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku, tj. 30,6 %.
Článek 4
Při předložení prohlášení o propuštění do volného oběhu v souvislosti s výrobky uvedenými v článku 1 se do příslušného pole takového prohlášení zapíše počet metrů čtverečních dovezených výrobků.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. září 2011.
РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 917/2011 НА СЪВЕТА
от 12 септември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 258/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република („Китай“).
(2)
На 31 май 2011 г. бе публикувана поправка (3) с цел да се отстранят някои печатни грешки, по-специално неправилно изписаните имена на някои китайски производители износители в приложение I към регламента за временните мерки.
(3)
След проверката на някои твърдения, получени след публикуването на поправката, за които бе установено, че са основателни, беше отбелязано, че някои други имена също са били изписани неправилно. Правилните имена на всички дружества, за които се прилага среднопретегленото мито, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
(4)
Следва да се припомни, че процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена от Федерацията на европейските производители на керамични плочки - CET („жалбоподателят“), от името на производителите, които представляват основен дял - в случая повече от 30 % - от общото производство на керамични плочки в Съюза. Както беше посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („периодът на разследване“ или „ПР“). По отношение на съществени тенденции за оценката на вредата Комисията анализира данни, обхващащи периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(5)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които изразиха своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това и по искане на две от заинтересованите страни бяха проведени изслушвания със служителя по изслушванията.
(6)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(7)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китай и окончателно събиране на сумите, обезпечени от временните мита. Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си след това оповестяване.
(8)
Устно и писмено представените коментари от заинтересованите страни бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
3. Страни, засегнати от процедурата
3.1. Изготвяне на извадка от китайски производители износители
(9)
При подбора на извадката от производители износители бе включена „група“ от дружества заявители, тъй като разглеждан заедно, общият обем на износа на двамата производители в предполагаемата група ги превръща в третия най-голям по обем износител на пазара на Съюза. Тези дружества заявиха, че са свързани на основание член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (4), съгласно който страните се смятат за свързани, ако са „юридически признати търговски партньори“. Впоследствие разследването разкри, че тези дружества не са свързани в този смисъл и, както е посочено в съображение 35 от регламента за временните мерки, тези двама производители бяха разглеждани като отделни субекти.
(10)
Няколко производители износители представиха изявления с твърдението, че тези дружества е трябвало да бъдат изключени от извадката за представяне на невярна или подвеждаща информация. Тези производители заявиха още, че среднопретегленият марж на дъмпинга е трябвало да бъде изчислен, без да се вземат предвид двете дружества, включени в извадката.
(11)
В тази връзка следва да се отбележи, че информацията, предоставена от страните преди подбора на извадката, бе приета за достатъчна, за да се смятат те за свързани, и предвид общия обем на експортните им продажби към пазара на Съюза те бяха включени в извадката. Въпросът за връзката между двете дружества бе проучен подробно след посещения за проверка на място в обектите им. Информацията, предоставена от дружествата в подкрепа на тяхното твърдение, че са свързани, бе потвърдена, но бе сметната за недостатъчна, за да бъдат те приети за свързани въпреки собственото им становище по този въпрос. В резултат на това се стигна до заключението, че тези дружества не могат да се смятат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93. Тъй като дружествата оказаха съдействие при разследването, включително чрез предоставяне на информация относно предполагаемата им свързаност, се смята, че няма основания те да бъдат изключени от извадката. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(12)
Освен това дори да се приеме, че подборът на други дружества в извадката по време на разследването е щял да доведе до значително по-голям обем на износа към пазара на Съюза през разглеждания ПР, в рамките на наличното време би било трудно да се проучат такива новоизбрани дружества. Поради това въпреки факта, че тези дружества се оказаха несвързани, извадката продължава да удовлетворява критериите, предвидени в основния регламент. Накрая следва да се отбележи, че липсват доказателства за това, че дружествата съзнателно са заявили, че са свързани, за да бъдат подбрани за извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари се потвърждава изложеното в съображения 5 и 6 от регламента за временните мерки.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
След налагането на временните мерки една от страните заяви, че нито един от производителите от Съюза, подкрепящи жалбата, не е предоставил исканата информация за изготвяне на извадка и поради това следва да се смята, че тези производители не са оказали съдействие при процедурата. Този довод бе предявен след окончателното оповестяване.
(15)
По отношение на твърдението, че поради липсата на отговори за изготвяне на извадка производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, не са оказали съдействие, следва да се припомни, че CET е законният представител на всички дружества, подали жалбата. Съгласно изискванията CET предостави от името на жалбоподателите допълнителната информация относно данните за ПР. Както е подробно посочено в известието за започване, информация с оглед подбора на извадката бе изискана само за дружества, които все още не бяха представили цялата необходима информация. От това следва, че подалите жалбата производители са оказали пълно съдействие, тъй като са предоставили цялата необходима информация на етапа на подаване на жалбата и тъй като по време на разследването законният им представител предостави от тяхно име необходимите актуални данни във връзка с ПР.
(16)
Една от заинтересованите страни заяви, че разделянето на промишлеността на Съюза на различни сегменти и географският обхват на извадката означават, че тя не е статистически валидна. В тази връзка следва да се припомни, че производството на керамични плочки в Съюза е силно фрагментирано и в отрасъла работят над 500 производители. Беше установено също така, че производството е представено и в трите промишлени сегмента, т.е. големи, средни и малки дружества. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да надделеят при анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват основния дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, бе прието, че в извадката трябва да бъдат представени всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества. Във всеки сегмент бяха избрани най-големите дружества, при условие че това би могло да гарантира географска представителност.
(17)
Една от заинтересованите страни също така заяви, че Комисията не е успяла да докаже, че извадката остава представителна след оттеглянето на полския производител и че извадката във всеки случай не е била достатъчно представителна по отношение на обема на продажбите на пазара на Съюза.
(18)
Един полски производител действително реши да преустанови съдействието си и затова трябваше да бъде изключен от извадката. Не е необходимо обаче извадката да отразява точното географско разпределение и тежест на държавите-членки производителки, за да бъде представителна. Тъй като географското разпределение е само един от факторите, които трябва да се вземат предвид, за да се гарантира представителност, подобен подход не би бил осъществим от административна гледна точка. По-скоро е достатъчно, че извадката до голяма степен отразява съотношението между основните засегнати държави производителки. При оценката по този критерий беше установено, че оттеглянето на полското дружество не оказва влияние върху общата представителност на извадката. Въз основа на това се потвърждава, че извадката от производители от Съюза е достатъчно представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(19)
По отношение на твърдението за общата представителност на извадката следва да се припомни, че като се има предвид силно фрагментираният характер на промишлеността на Съюза, дружествата в извадката неизбежно обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Във всеки случай член 17 от основния регламент предвижда, че разследванията могат да се ограничат до извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, чието изследване е възможно, без обаче да се посочва определен количествен праг за равнището на представителния обем. С оглед на горепосоченото се потвърждава, че подбраната извадка е била представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(20)
Една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да включи в извадката производители от Съюза, които предлагат ниски продажни цени и извършват дейност в държави като Полша и Чешката република; поради това получената по този начин извадка не би била представителна за средните продажни цени на производителите от Съюза.
(21)
В отговор на гореизложеното твърдение Комисията установи, че средните продажни цени на извадката за промишлеността на Съюза попадат в същите граници като средните продажни цени в публично достъпните статистически данни. Във всеки случай, както е обяснено в съображение 125, разследването показа, че дори да се вземат предвид публично достъпните цени за тези държави, това не би променило съществено окончателните констатации.
(22)
Редица страни представиха коментари относно използваната методология за подбор на извадката от промишлеността на Съюза в сравнение с подбора на извадката от китайските износители, която се основава единствено на обема на износа.
(23)
По отношение на различните методологии, използвани за изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза, от една страна, и китайски производители износители, от друга, следва да се отбележи, че методологиите са използвани според целите на извадката. По отношение на промишлеността на Съюза Комисията трябва да направи оценка на състоянието на цялата промишленост; поради това бяха избрани критерии, които биха гарантирали най-представителна картина на целия отрасъл. По отношение на китайските износители беше сметнато за целесъобразно да се избере извадка, която се основава на най-голям обем на износа на разглеждания продукт, поради което в извадката бяха включени най-едрите износители. Следва да се отбележи също, че член 17 от основния регламент не задължава подборът на двете извадки да се основава на едни и същи критерии. Освен това в този случай, преди да се състави окончателната извадка от китайски производители износители, на съдействащите страни в Китай и на китайските власти беше предоставена възможност да представят своите коментари относно предложената извадка. Бяха получени коментари по отношение на състава на извадката без отношение към нейната представителност.
(24)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители заяви, че член 17 от основния регламент съдържа допускането, че извадките от производители от Съюза и от производители износители трябва да се правят въз основа на едни и същи критерии. След окончателното оповестяване няколко китайски заинтересовани страни продължиха да твърдят, че при подбора на съответните извадки е имало дискриминация при третирането на китайските производители износители и производителите от Съюза.
(25)
В отговор на твърдението след окончателното оповестяване, че при подбора на извадките от производители от Съюза и производители износители следва да се прилагат едни и същи критерии, по причините, изложени в съображение 23, се приема, че извадките могат да бъдат направени въз основа на различни критерии. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(26)
По отношение на факта, че, както беше посочено в съображение 23, не бяха получени коментари относно представителността на извадката, тези заинтересовани страни заявиха, че към момента на подбора на извадките заинтересованите китайски страни не са били уведомени, че се използват различни критерии, и затова не са можели да коментират този факт.
(27)
По отношение на факта, че китайските заинтересовани страни не са били уведомени за различните критерии, използвани при подбора на извадките, стандартна практика в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент е със страните да се провеждат консултации относно състава на предложените извадки за собствената им категория, например с производителите износители се провеждат консултации единствено за предложената извадка от производители износители. При тези обстоятелства твърдението на тези страни, че не са имали възможност да представят коментари във връзка с различните критерии за подбор на извадките към момента на тяхното подбиране, не се взема под внимание.
(28)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че като е взела предвид различните сегменти при подбора на извадката, Комисията е нарушила разпоредбите на член 4, параграф 1 от основния регламент, който постановява, че анализът следва да се прави по отношение на промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени видове или групи дружества.
(29)
Твърдението, че разделянето на извадката на три сегмента е в нарушение на член 4, параграф 1 от основния регламент, не може да бъде прието. Както може да бъде изведено от съображение 23, избраната извадка представлява цялата промишленост на Съюза, а не само определена група от дружества, както твърди засегнатата страна. Освен това в член 17, параграф 1 от основния регламент изрично се дава възможност за подбор на представителна извадка, за да се определи вредата. Следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(30)
След окончателното оповестяване същата заинтересована страна оспори факта, че географското разпределение е било взето предвид при подбора на извадката с довода, че Съюзът представлява единен пазар и че съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент се предоставя единствено възможност извадката да се подбере въз основа на най-големия представителен обем.
(31)
По отношение на твърдението за използването на критерия за географското разпределение следва да се отбележи, че това е фрагментирана промишленост и за да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, се използва географското разпределение на производителите в държавите-членки с цел да бъдат отразени различните обстоятелства, които могат да се срещнат в Съюза. Извадката обхваща държави-членки, в които се произвежда приблизително 90 % от продукцията на Съюза; след оттеглянето на полското дружество този висок процент се запази - приблизително около 80 %. По този начин приложената от Комисията методология гарантира, че извадката е представителна за производството на Съюза като цяло и е в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(32)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че в извадката от производители от Съюза са били подбрани само средни и малки дружества, за които се твърди, че имат по-високи разходи и цени от големите китайски дружества.
(33)
Този довод не беше подкрепен с никакви доказателства. Следва да се отбележи, че извадката включва дружества от всички сегменти. Освен това други фактори освен големината на дружеството биха могли да окажат влияние върху разходите - като разходи за суровини, амортизация или използване на капацитета.
4. Права на страните
4.1. Поверителност на името на жалбоподателите и дружествата, подкрепящи жалбата
(34)
Една от заинтересованите страни заяви, че липсата на информация относно идентичността на жалбоподателя не е дала възможност на заинтересованите страни изцяло да упражнят правото си на защита. Също така бе изтъкнато, че тъй като някои производители не са поискали името им да бъде запазено в тайна, искането за анонимност не е било обосновано.
(35)
Една от заинтересованите страни повтори твърдението си, че не са били налице основания да се допусне поверителност относно имената на повечето производители, подали жалбата, както и на тези, поддържащи жалбата. По-специално беше заявено, че в документацията, открита за проверка от заинтересованите страни, не са били включени никакви доказателства в подкрепа на исканията за поверителност. Освен това бе заявено, че непознаването на идентичността на включените в извадката дружества означава, че други заинтересовани страни не са били в състояние да представят коментари относно точността на оценката на микропоказателите.
(36)
В отговор на окончателното оповестяване същата страна попита дали всички свързани дружества на производителите, включени в извадката, са подали отговор на въпросника.
(37)
Следва да се припомни, че в член 19 от основния регламент се предвижда възможност за защита на поверителна информация в случаите, когато оповестяването ѝ би дало значително конкурентно преимущество на конкурент или би имало значителен отрицателен ефект за лицето, предоставило информацията, или за трето лице, от което е получена информацията. Основната част от жалбоподателите пожелаха идентичността им да остане поверителна и представиха достатъчно доказателства, които сочат, че действително съществува сериозна възможност за предприемане на ответни действия, inter alia, във вид на нереализирани продажби за тези производители, ако имената им бъдат разкрити. Поради това искането на тези дружества бе прието от службите на Комисията.
(38)
По отношение на твърдението, че някои производители не са поискали името им да бъде третирано като поверително, следва да се отбележи, че този факт не засяга правото на други дружества да поискат такова третиране, когато за това бъдат посочени достатъчни причини. За всяко искане бе извършена индивидуална оценка и поради това твърдението се отхвърля.
(39)
По въпроса дали всички свързани дружества на производителите от Съюза, включени в извадката, са подали отговори на въпросника, следва да се отбележи, че по принцип и сама по себе си липсата на отговор от свързан производител от Съюза не би попречила непременно на Комисията да достигне до надеждни заключения относно вредата, при условие че подадените отговори на въпросника могат да бъдат проверени. По-специално това би станало в случаите, когато свързаните дружества са отделни юридически лица с отделно счетоводство.
5. Обхват на разследването. Включване на внос от Турция
(40)
Една от страните, представляваща интересите на производителите износители, заяви, че вносът на разглеждания продукт от Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(41)
По отношение на невключването в жалбата на вноса с произход от Турция следва да се отбележи, че при откриването на процедурата липсваха доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка от тази държава, които да обосноват откриването на антидъмпингова процедура за този внос. Поради това твърдението, че Турция е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, се отхвърля.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(42)
След налагането на временните мерки една от заинтересованите страни посочи, че има промени в кодовете по КН за разглеждания продукт в регламента за налагане на временните мерки и в известието за започване и запита какви са причините за тези разлики, както и дали те водят до промяна в продуктовия обхват.
(43)
Във връзка с това следва да се подчертае, че разликите между кодовете по КН, посочени в регламента за налагане на временни мерки и в известието за започване, не са свързани с промяна на определението на продукта или обхвата на разследването. Измененията не променят обхванатите видове плочки, а са свързани само с необходимостта да се вземат предвид общите промени в Комбинираната номенклатура, предвидени с Регламент (ЕС) № 861/2010 на Комисията, които влязоха в сила на 1 януари 2011 г. (5)
(44)
Една от заинтересованите страни поиска някои керамични мозайки да бъдат изключени от обхвата на продукта. Страната твърди, че в случай на налагане на мерки продуктът от тази категория би загубил конкурентоспособност спрямо други продукти, с които е взаимозаменим, и че във всеки случай в този конкретен сегмент няма дъмпинг.
(45)
По отношение на това твърдение разследването разкри, че керамичните мозайки и други видове керамични плочки имат еднакви основни физически и технически характеристики, поради което преразглеждането на обхвата на продукта не е оправдано. Що се отнася до твърдението за липса на дъмпинг в този сегмент, което не беше подкрепено с никакви доказателства, анализът на дъмпинга и вредата трябва да отразява картината за целия разглеждан продукт. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(46)
С оглед на гореизложеното и поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт се потвърждават съображения 25-32 от регламента за налагане на временни мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(47)
Поради липсата на други коментари или констатации относно третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 33-40 от регламента за временните мерки.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(48)
Не бяха получени коментари относно решението за предоставяне или отказ на индивидуално третиране за отделни дружества.
(49)
Двама вносители обаче поставиха под въпрос цялостната достоверност на извършения от Комисията анализ за индивидуално третиране, като заявиха, че Съюзът ежегодно разпределя субсидии по линия на структурните фондове.
(50)
В тази връзка следва да се отбележи, че в член 9, параграф 5 от основния регламент се определят условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да ползва дружеството статут на индивидуално третиране. Предполагаемото съществуване на субсидии в Съюза няма отношение към това проучване. Поради това твърдението се отхвърля и се запазват заключенията, изложени в съображения 41-44 от регламента за временните мерки.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(51)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем съдействащи производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бе взето решение за провеждане на ИР за един производител износител - Kito Group, тъй като това не би затруднило неоправдано разследването. Тази група безспорно съставлява най-големия обем на износа от осемте производители, поискали индивидуално разследване.
(52)
Тази група подаде заявление за ИТ. След разглеждане на заявлението първоначално бе предложено да се предостави индивидуално третиране на Kito Group, тъй като не бяха открити причини дружеството да не получи ИТ.
(53)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент явно не се допуска да бъдат приети ограничен брой искания за ИР, при положение че са били получени много такива искания. Жалбоподателят заяви, че този възглед се подкрепя от множество предишни антидъмпингови разследвания. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченото условие в член 17, параграф 3 от основния регламент за разглеждане или не на искания за ИР е дали това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежния срок. При текущото разследване и както е посочено в съображение 51, разглеждането на едно от осемте заявления за ИР не би затруднило неоправдано разследването. По отношение на предишни разследвания, при които са били разглеждани искания за ИР, следва да се отбележи, че степента на затруднението при такива искания и необходимостта от своевременно приключване на разследването трябва да се оценяват за всеки отделен случай. С оглед на гореизложеното твърденията на жалбоподателя се отхвърлят.
(54)
След окончателното оповестяване бяха получени сведения и доказателства, че Kito Group може да не са оповестили всички свързани дружества в групата, в резултат на което констатациите за групата могат да бъдат непълни. На групата бе предоставена възможност да коментира тези сведения и тя бе уведомена, че може да се наложи да бъдат приложени разпоредбите на член 18 от основния регламент. В отговор групата потвърди, че в своя отговор на антидъмпинговия въпросник действително не е оповестила две свързани дружества, но заяви, че това е обикновено недоглеждане без последици, което не следва да оказва влияние върху констатациите, тъй като дружествата не участват в производството и/или пускането на пазара на разглеждания продукт. Въпреки това неоповестяването на тези две дружества е попречило да се направи реална оценка и проверка на дейностите на групата по отношение на разглеждания продукт. При тези обстоятелства се стигна до заключението, че групата не е предоставила необходимата информация в подходящи срокове и следователно констатациите за дружеството са направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(55)
Двама вносители представиха коментари срещу избора на Съединените американски щати („САЩ“) за държава аналог с твърдението, че САЩ е неподходяща държава аналог поради незначителното собствено производство и липсата на конкурентоспособност на световния пазар. Освен това те заявиха, че изборът на САЩ е необоснован, с твърдението, че липсата на алтернативни държави аналози е предизвикана от неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза върху производители от други възможни държави аналози с цел те да бъдат разубедени да окажат евентуално съдействие. Двама вносители приведоха довода, че Комисията не е взела предвид информация от редица държави, които биха могли да окажат съдействие, и че публично достъпни данни от национални или транснационални сдружения на производителите в трети страни не са били взети предвид.
(56)
Разглеждайки на първо място последния довод, следва да се припомни, че за провеждането на разследване за нивото на дъмпинга е необходима конкретна информация за отделното дружество. Поради това този довод беше отхвърлен.
(57)
По отношение на твърденията за неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза с цел разубеждаване от съдействие следва да се отбележи, че за това няма представени никакви доказателства. Поради това се наложи тези коментари да не бъдат взети под внимание.
(58)
Тези вносители заявиха също така, че годишният производствен обем на керамични плочки в САЩ е приблизително 60 милиона m2 годишно, а не 600 милиона m2, както е посочено в съображение 51 от регламента за временните мерки. При проверката беше установено, че това е вярно.
(59)
По отношение на въпроса дали САЩ са подходяща държава аналог с оглед на значително по-ниското равнище на производство, следва да се подчертае, че пазарът в САЩ е силно конкурентен - в страната има няколко местни производствени дружества и количествата на вноса са значителни. Освен това, както е посочено в съображение 52 от регламента за временните мерки, няма доказателства за съществуването на нетарифни бариери, които биха били съществена пречка пред конкуренцията на пазара. При тези обстоятелства въпреки по-ниския производствен обем общото заключение, че САЩ представляват подходяща държава аналог, остава непроменено.
(60)
Двама вносители заявиха, че единичните продажни цени на плочки, произведени в САЩ, са много по-високи на вътрешния пазар в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, и съпоставянето им с експортните цени води до наличие на дъмпингови практики. Този довод бе сметнат за неуместен за целите на настоящата процедура, тъй като всякакви подобни твърдения, ако приемем, че съществуват prima facie доказателства за тях, биха могли да бъдат проучени задълбочено единствено чрез отделна антидъмпингова процедура във връзка със САЩ. Поради това доводът не беше взет под внимание.
(61)
Тези вносители заявиха също така, че съдействащият производител от САЩ е собственост или дъщерно дружество на производители от Съюза и следователно разследването е било опорочено, тъй като получените данни не са били независими.
(62)
Следва да се припомни, че данните, представени от съдействащия производител от САЩ, бяха проверени на място. Поради това твърдението бе сметнато за неуместно и не беше взето под внимание.
(63)
Тези вносители заявиха също така, че обемите на износа на САЩ са ограничени. Беше прието, че този довод няма отношение към избора на държава аналог, тъй като данните за държавата аналог се използват за определяне на нормалната стойност, а не на експортните цени. Поради това доводът беше отхвърлен.
(64)
Накрая същите вносители заявиха, че запазването на поверителност относно идентичността, обема, стойността и качеството на продукцията на използвания за аналог съдействащ производител не е обосновано. Следва да се припомни, че използваният за аналог съдействащ производител поиска поверителност поради опасения от ответни търговски мерки и искането му беше сметнато за обосновано. Освен това не може да се изключи възможността предоставянето на каквито и да било данни, поискани от вносителите, дори в определени граници, да доведе до разкриване на идентичността на производителя в държавата аналог. Поради това твърдението на вносителите не беше взето под внимание.
(65)
След окончателното оповестяване горепосочените двама вносители повториха редица от изложените по-горе твърдения, без обаче да представят други съществени доказателства. При тези обстоятелства твърденията им остават отхвърлени.
(66)
Освен това двамата вносители заявиха, че тъй като според твърденията съдействащият производител от САЩ се контролира от производител от Съюза, изборът на това дружество от САЩ като подходящ производител от държавата аналог е опорочен. По-специално те заявиха, че дружеството от САЩ не е икономически независимо и следователно не може да служи като показател за дъмпинг. Вносителите обосновават твърдението си, позовавайки се на член 2, параграф 1, трета и четвърта алинея от основния регламент. В отговор на това твърдение преди всичко трябва да се изтъкне, че както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки и в съображение 69, съдействащият производител от САЩ поиска запазване на анонимността му и искането му беше уважено. При тези обстоятелства съществуването на връзка между дружеството от САЩ и производител от Съюза не може да бъде потвърдено или отхвърлено. Следва да се отбележи обаче, че горепосочените разпоредби на основния регламент се отнасят до това как да се третират продажните цени на дружество, явяващо се обект на разследване, когато то продава на свързана с него страна. Тези разпоредби не засягат въпроса за евентуалното наличие на връзка между производител от държавата аналог и производител от Съюза. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(67)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители представи множество твърдения. На първо място те заявиха, че поради предполагаемия малък обем на продажбите на производителите от САЩ на техния вътрешен пазар в сравнение с китайския износ за Съюза САЩ не са подходящи за държава аналог. Във връзка с това при разглеждането на възможни държави аналог един от изследваните елементи, inter alia, е равнището на конкуренцията в тези държави. Наличието на сходни равнища на продажбите на вътрешния пазар между местната промишленост и вноса от страната, която е обект на разследването, не е предпоставка за приемането на дадена държава за подходяща държава аналог. По отношение на тези твърдения, както е посочено в съображение 59, беше установено, че пазарът в САЩ е достатъчно конкурентен, за да представлява подходящ избор. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(68)
Сдружението на вносителите също така заяви, че според тях значителният внос на пазара в САЩ не е целесъобразен фактор за избора на САЩ за държава аналог. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че равнището на вноса действително е един от важните фактори, които се проучват при избора на подходяща държава аналог. Съчетанието от вътрешно производство и високи обеми на вноса допринася за създаването на конкурентен пазар, както е посочено в съображение 59. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(69)
Сдружението на вносителите също така запита какви доказателства са били представени от съдействащия производител в държавата аналог, за да се докаже опасността от ответни търговски мерки, посочена в съображение 64. В тази връзка дружеството от САЩ изтъкна, че на пазара в САЩ има множество китайски производители износители на керамични плочки, с които дружеството от САЩ се конкурира за едни и същи клиенти. При тези обстоятелства дружеството от САЩ заяви, че се опасява от ответни търговски мерки, ако идентичността му бъде разкрита. По отношение на представените доказателства за опасността от ответни търговски мерки следва да се отбележи, че евентуалният риск, произтичащ от факта, че дружеството от САЩ и китайските производители износители, извършващи дейност на пазара в САЩ, се конкурират за едни и същи клиенти, бе сметнат за правдоподобен. При тези обстоятелства искането на дружеството за запазване на анонимността му беше прието.
(70)
Сдружението също заяви, че тъй като според твърденията на вътрешния пазар в САЩ средната продажна цена за керамични плочки, произведени в САЩ, е няколко пъти по-висока от цената на китайския внос в Съюза, продуктът от САЩ не представлява „сходен продукт“ с внасяния продукт от Китай. В тази връзка фактът, че тези две цени се различават, не е основание да се смята, че продуктът от САЩ не е сходен с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, беше установено, че разглежданият продукт и, inter alia, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в САЩ, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(71)
Накрая сдружението запита защо Съюзът не е приет за подходяща държава аналог при липсата на съдействие от трети страни, различни от САЩ. В тази връзка, като се има предвид определянето на САЩ за подходяща държава аналог, както е посочено в съображение 59, не възникна необходимост от проучване на други възможни подходящи пазари. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(72)
Поради липсата на допълнителни коментари се потвърждава, че изборът на САЩ за държава аналог е подходящ и основателен в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент и се потвърждава изложеното в съображения 45-54 от регламента за временните мерки.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(73)
Двама вносители приведоха довода, че без информация за обема на продукцията на производителя от САЩ заинтересованите страни не биха могли да проверят дали поради икономии от мащаба би могла да съществува съществена разлика между производствените разходи на производителя от САЩ и включените в извадката китайски производители, които годишно произвеждат повече от 10 милиона m2 керамични плочки. Тези вносители заявиха също така, че производственият обем на избрания за аналог производител и китайските производители не е съпоставим поради по-ниския производствен обем на избрания за аналог производител или в държавата аналог. Следва да се припомни, че производственият обем на избрания за аналог съдействащ производител е поверителен и поради това не може да бъде оповестен. Следва да се припомни също, че китайската промишленост е силно фрагментирана и се състои най-вече от МСП. Поради това тези доводи бяха сметнати за неоснователни.
(74)
Тези вносители посочиха, че, тъй като в член 2, параграф 1, втора алинея от основния регламент се съдържа изискването нормалната стойност да се определи на основата на цените на „други продавачи или производители“, определянето на нормалната стойност въз основа на данните от едно-единствено дружество е погрешно.
(75)
В тази връзка се припомня, че настоящата процедура засяга внос от държава без пазарна икономика, където нормалната стойност следва да бъде определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Затова твърдението беше отхвърлено.
(76)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносителите заяви становището си, че нормалната стойност в държава аналог не може да се основава на данни от едно-единствено дружество. Поради причините, изложени в съображение 75 обаче, твърдението се отхвърля.
(77)
Накрая тези вносители заявиха, че продуктът на избрания за аналог производител няма представителност, тъй като според тях обслужва единствено високия ценови сегмент. Тъй като искането за поверителност на избрания за аналог производител бе уважено, това твърдение нито се потвърждава, нито се отхвърля. Във всеки случай дори твърдението да беше вярно, както е обяснено в съображение 61 от регламента за временните мерки, където това бе оправдано, бяха направени корекции на изградената нормална стойност, за да се вземат под внимание всички видове плочки, включително и препродаваните след поставяне на търговска марка. Поради това твърдението беше сметнато за неоснователно и беше отхвърлено.
4.3. Експортна цена
(78)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че продажбите на някои видове керамични плочки в Съюза през ПР са били класифицирани погрешно от службите на Комисията и че дъмпинговият марж за дружеството следва съответно да се поправи. В тази връзка при посещението за проверка на място в дружеството беше установено, че дружеството погрешно е класифицирало някои керамични плочки и то бе надлежно информирано за това. След това плочките бяха правилно прекласифицирани за точно изчисляване на дъмпинга. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(79)
След окончателното оповестяване същият производител износител заяви, че някои сделки за експортни продажби за Съюза през ПР не са били взети под внимание при изчисляването на дъмпинговия марж на дружеството. В тази връзка беше установено, че сделките не са взети под внимание, тъй като датите на фактурите се падат след края на ПР. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(80)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 59 от регламента за временните мерки.
4.4. Сравнение
(81)
Бяха направени коментари относно сравнението между нормалната стойност и експортната цена.
(82)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество следва да се отчете фактът, че експортните продажби са били извършени чрез несвързани търговци. Беше установено, че това твърдение е основателно и впоследствие CIF стойностите за този износител бяха преизчислени. След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че експортните цени не е трябвало да бъдат преизчислени, тъй като информацията, предоставена от несвързаните търговци, не е надеждна - според твърденията само някои от търговците, чрез които производителят износител продава, са предоставили информация. В тази връзка беше установено, че всички несвързани търговци, чрез които производителят износител продава, са предоставили ценова информация. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(83)
Друг производител износител заяви, че стойността на застраховките не е била правилно отчетена при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите за този износител бяха съответно поправени.
(84)
Една група дружества износители заявиха, че застрахователните разходи, включени в техните CIF стойности, са били грешно изчислени. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите бяха преизчислени. Освен това беше установено, че за едно дружество от групата разходите за заготовка не са били взети предвид при определянето на стойността франко завода. Това също бе поправено.
(85)
Двама вносители заявиха, че при изчисляването на експортните цени е трябвало да бъде взето предвид движението на валутния курс на американския долар през ПР. Следва да се припомни обаче, че в съответствие със стандартната практика на Комисията за преизчисляване в друга валута през ПР са използвани валутни курсове на месечна база, с което движението на валутния курс през ПР реално е било отчетено.
(86)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че тъй като нормалната стойност се основава на данни от един производител в държавата аналог и впоследствие от съображения за поверителност не е било възможно да бъдат оповестени точни данни, е задължително да се гарантира, че са били направени целесъобразни корекции с цел да се обезпечи съпоставимост на продукта за изчисляване на дъмпинга. В тази връзка, както е посочено в съображение 61 от регламента за временните мерки, бяха направени необходимите корекции, за да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена.
(87)
След окончателното оповестяване двама вносители заявиха, че съдействащият производител в САЩ обслужва единствено високия ценови сегмент за керамични плочки, докато китайските производители износители обслужват ниския ценови сегмент. Що се отнася до гарантирането на обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, тези вносители твърдят, че необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент не са им били оповестени. В тази връзка следва да се отбележи, че съображение 61 от регламента за временните мерки съдържа обяснение за направените корекции с цел да се гарантира обективно сравнение.
4.5. Дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи износители
(88)
Като се вземат предвид всички гореизложени коментари, окончателните дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи производители, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, се определят, както следва:
Име на дружеството/групата
Окончателен дъмпингов марж
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Дъмпингови маржове за всички останали съдействащи производители износители
(89)
Вследствие на промените в изчислението на дъмпинговите маржове, посочени в съображение 88, среднопретегленият дъмпингов марж за извадката, който се основава на дъмпинговите маржове на включените в нея четирима съдействащи производители износители, е 30,6 %. Във връзка с това следва да се отбележи, че за дружеството Heyuan Becarry Co Ltd, на което не беше предоставено нито ТДПИ, нито ИТ, дъмпинговият марж беше изчислен по начина, описан в съображение 88 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграф 6, първото изречение от основния регламент този дъмпингов марж бе използван за изчисляване на среднопретегления дъмпингов марж за включените в извадката страни, приложим за съдействащите износители, които не са избрани за участие в извадката. Тъй като на Heyuan Becarry Co. Ltd не беше предоставено ТДПИ и беше установено, че решенията за експортни продажби на дружеството са обект на съществена намеса от страна на държавата, при внос от Heyuan Becarry Co. Ltd следва да се прилага същото мито като при внос от съдействащи износители, които не са избрани за участие в извадката.
(90)
По отношение на метода за изчисляване на дъмпинговия марж за дружеството Heyuan Becarry Co. Ltd, което, както беше упоменато по-горе, е оказал съдействие производител износител, включен в извадката, на когото обаче не е предоставено индивидуално третиране в съответствие със съображение 65 от регламента за временните мерки, позоваването в това съображение на съображение 64 от регламента за временните мерки следва да се отнася по-скоро до съображение 62.
4.7. Дъмпингов марж за дружество, подало заявление за индивидуално разследване
(91)
За дружеството, посочено в съображения 51-54, за което е проведено индивидуално разследване с оглед прилагането на член 18 от основния регламент, ще се прилага дъмпинговият марж за цялата държава.
4.8. Дъмпингови маржове за всички други неоказали съдействие производители износители
(92)
Поради липсата на коментари относно изчисляването на дъмпинговия марж за всички други производители износители се потвърждава изложеното в съображения 66 и 67 от регламента за временните мерки.
(93)
Като се вземат предвид коментарите, изложени в съображения 81-85, дъмпинговият марж за цялата държава се определя на 69,7 %.
4.9. Изявления относно списъка на съдействащите износители
(94)
Бяха получени редица твърдения, че 13 от производителите износители, включени в приложението към регламента за временните мерки, които се ползват от среднопретегленото временно мито, са само търговци, а не производители и следователно не трябва да бъдат включени в приложението.
(95)
След допълнителна проверка беше установено, че тези твърдения са верни по отношение на пет дружества. Тези дружества бяха уведомени за намерението да бъдат изключени от приложението и им беше предоставена възможност да направят коментар. Три от дружествата не представиха допълнителни коментари, а две дружества представиха допълнителни твърдения по този въпрос. Тези допълнителни твърдения не съдържаха достатъчно доказателства, за да покажат, че тези дружества действително са производители износители на разглеждания продукт, и затова бяха отхвърлени. Тези пет дружества бяха съответно изключени от списъка на дружествата, които се ползват от среднопретегленото окончателно мито.
4.10. Събития, настъпили след приключването на ПР
(96)
След оповестяването на временните констатации постъпиха твърдения, че връзката между група от двама съдействащи производители износители е била преустановена поради промени в акционерната структура. Вследствие на това едно от двете дружества поиска да получи индивидуално мито независимо от митото, определено за другото дружество.
(97)
От предоставените сведения изглежда, че връзките между двете дружества са били преустановени след ПР. Въздействието на предполагаемото разделяне в структурата на групата и искането на едно от дружествата да му бъде определена индивидуална митническа ставка ще трябва да бъдат подробно разгледани. В тази връзка, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото разделяне, това може да бъде своевременно разгледано в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства искането на дружеството за определяне на индивидуално мито по време на настоящото разследване се отхвърля.
(98)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че за един от свързаните производители износители, посочени в съображение 97, следва да бъде изчислено отделно мито въз основа на съществуващи доказателства, че дружеството осъществява по-високо ниво на дъмпинг в сравнение с другия производител износител. В тази връзка следва да се отбележи, че ако за производители износители, които са били свързани по време на ПР, не бъдат изчислени един и същ среднопретеглен дъмпингов марж и едно и също мито, това би дало възможност за заобикаляне на митата от производителя износител, за когото е определено по-високо мито. Тъй като бе установено, че двамата производители износители, засегнати от настоящото разследване, са били свързани по време на ПР, няма основания за определяне на отделни мита за двете дружества. Както е посочено в съображение 97, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото им разделяне, това може да се разгледа в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства твърдението на жалбоподателя се отхвърля.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(99)
Поради липсата на коментари или нови констатации относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 68-70 от регламента за временните мерки.
1.1. Потребление на Съюза
(100)
Поради липсата на коментари или констатации относно потреблението на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 71 и 72 от регламента за временните мерки.
2. Внос от Китай
(101)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос анализа на вноса и заяви, че както в жалбата, така и в регламента за временните мерки няма данни за обема на вноса, с твърдението, че измерването в m2 представлява измерване на площта, а не на обема.
(102)
Друга заинтересована страна заяви, че промените в цената и обема на вноса от Китай показват просто нормални колебания в търговията и следователно не могат да бъдат показател за поведението на китайските износители по отношение на дъмпинга.
(103)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни оспори надеждността на статистическите данни на Евростат с твърдението, че реалните цени на вноса от Китай са по-високи и следователно са съпоставими с цените на вноса от други трети държави. Освен това бе заявено, че това би оказало влияние върху установените дъмпингови маржове.
(104)
Друга заинтересована страна заяви, че извършеният от нея анализ на статистическите данни на Евростат относно пазарния дял и вносната цена леко се различава от посочените в регламента за временните мерки и че тези констатации следва да бъдат съответно изменени.
(105)
Друга заинтересована страна заяви, че службите на Комисията не са взели предвид увеличението на цените на китайския внос след края на ПР през 2010 г.
(106)
Относно твърдението за единицата мярка, използвана за определяне на обемите на вноса, понятието „обем“ в член 3, параграф 2 от основния регламент се отнася по-скоро за „количество“, отколкото за „кубатура“. За всеки продукт следва да се използва най-представителната единица мярка. По отношение на разглеждания продукт дружествата на световния пазар редовно използват квадратни метри (m2). Поради тази причина това беше сметнато за най-подходящата единица за целите на настоящото разследване и твърдението в тази връзка беше отхвърлено.
(107)
Що се отнася до промените в цената и обема на вноса от Китай, измененията в абсолютно изражение действително са ограничени. Вносът от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период. Въпреки това заключението относно обема на вноса от Китай трябваше да се постави в контекста на общо свиване на потреблението на пазара в Съюза. Фактът, че вносът от Китай е намалял само с 3 на сто през този период, при положение че общото потребление се е свило с 29 на сто, очевидно е оказал въздействие върху пазарното присъствие на този внос на пазара на Съюза. По този начин поддържането на стабилен внос е позволило на китайските вносители да спечелят пазарен дял в период, когато други дружества са отчитали загуби.
(108)
Относно развитието на цените на вноса от Китай средните цени на вноса, посочени в съображение 73 от регламента за временните мерки, се основават на статическите данни на Евростат. Поставени бяха въпроси относно точността на средните цени на вноса към някои държави-членки, но не бяха потвърдени никакви промени в официалните статистически данни. Във всеки случай следва да се припомни, че данните на Евростат се използват единствено за определяне на общите тенденции и че дори ако вносните цени от Китай е трябвало да бъдат завишени, общата картина на нанесената вреда би останала същата с големи маржове на подбиване на цените и продажба на занижени цени. Във връзка с това следва да се отбележи, че за изчислението на вредата и дъмпинговия марж не са използвани данни на Евростат. За определяне на нивото на маржовете са използвани само проверени данни от посетените дружества. Поради това дори да бъдат установени несъответствия спрямо статистическите данни, това не би оказало никакво въздействие върху нивото на оповестените маржове.
(109)
По отношение на твърдението, че службите на Комисията не са взели предвид данните на Евростат от 2010 г., този довод не може да бъде приет, тъй като цифрата за ПР включва първото тримесечие на 2010 г. По отношение на периода от второто до четвъртото тримесечие на 2010 г. следва да се отбележи, че тези цифри са свързани с периода след ПР, който не следва да се взема предвид. Освен това дори ако тези стойности е трябвало да бъдат взети предвид, от статистическите данни за вноса е видно, че цените на вноса с произход от трети страни също са се увеличили, което свидетелства, че такава е била общата тенденция, а не изолиран случай, свързан специално с вноса от Китай.
3. Подбиване на цените
(110)
Следва да се припомни, че на предварителния етап, както е посочено в съображение 76 от регламента за временните мерки, подбиването на цените се определя, като среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, се сравнят със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита, разходите след вноса и нивото на търговията.
(111)
Една от страните заяви, че оповестените изчисления относно изчисляването на експортната цена не отговарят на обяснението, дадено в съображение 76 от регламента за временните мерки. След проверка беше потвърдено, че в текста на съображението има грешка. Действително на предварителния етап корекцията за нивото на търговията е била направена спрямо продажните цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза франко завода и при изчисляването на средната експортна цена тя не е била коригирана за разходите, направени след вноса. На окончателния етап CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от разглежданата държава бяха коригирани за съществуващите мита и за разходите след вноса (разходи, извършени в пристанище в Съюза за внос, транспортиране и складиране преди препродажбата от вносителите) въз основа на информация, предоставена от съдействащите несвързани вносители.
(112)
Друга страна заяви, че когато при корекцията бъдат занижени, за да се вземат предвид разходите за дистрибуция и търговия, цените биха били подобни на тези на износа от Китай. Тези корекции обаче вече са били включени при предварителните изчисления; следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(113)
Разследването разкри равнища на подбиване на цените между 43,2 % и 55,7 %, които леко се различават от предварителните констатации (вж. съображение 77 от регламента за временните мерки). Причината за тази промяна е изчисляването на нова CIF стойност за производителя износител, посочен в съображения 83-85, и изчисляването на индивидуална CIF експортна цена за производителя износител Kito Group, посочен в съображение 51.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(114)
Поради липсата на коментари или констатации по отношение на вноса от трети държави, различни от Китай, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 78-80 от регламента за временните мерки.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Макроикономически показатели
5.1.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
(115)
Поради липсата на коментари или констатации относно производството, капацитета и използването на капацитета се потвърждават заключенията, изложени в съображения 84 и 85 от регламента за временните мерки.
5.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Поради липсата на коментари или констатации относно обема на продажбите и пазарния дял се потвърждават заключенията, изложени в съображения 86 и 87 от регламента за временните мерки.
5.1.3. Заетост и производителност
(117)
Поради липсата на коментари или констатации относно заетостта и производителността се потвърждават заключенията, изложени в съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки.
5.1.4. Ниво на дъмпинговия марж
(118)
Дъмпинговите маржове са посочени в съображения 88-93. Потвърждава се, че всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Поради това, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, се потвърждава, че въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2. Микроикономически показатели
5.2.1. Складови наличности
(119)
Една от страните оспори правилността на данните, посочени в съображения 93-95 от регламента за временните мерки. Страната заяви, че стойността на складовите наличности като процент от производството през целия разглеждан период е значително по-ниска от стойността, посочена в таблица 10 от същия регламент. Изчисленията бяха проверени и бе установено, че само процентните данни за 2009 г. и ПР са били погрешно изчислени и че при тези периоди процентът на складовите наличности действително е бил малко по-голям от посочения по-рано процент. Правилните изчисления се съдържат в таблица 1 от настоящия регламент.
(120)
Същата страна заяви, че ако промишлеността на Съюза е била принудена да увеличи складовите си наличности до ниво, равно на продукцията за шест месеца, както е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, процентът на складовите наличности би представлявал 50 % над общото производство, а не 59 %, както е видно в таблица 10 от регламента за временните мерки.
(121)
В тази връзка следва да се подчертае, че анализите, изложени в съображения 93 и 94 от регламента за временните мерки, взаимно се допълват и не са идентични. При първия анализ е посочен процентът на стоковите наличности на включените в извадката дружества, измерен в квадратни метри и съпоставен с продукцията на включените в извадката дружества, също изразена в квадратни метри (61 % за ПР). При втория анализ се посочва на колко месеца продукция се равняват складовите наличности, съхранявани от включените в извадката дружества, спрямо дванадесетте месеца на годината (50 % за ПР).
(122)
Извършеният допълнителен анализ даде възможност да се прецизира оценката за динамиката в броя на месеците продукция, на които се равняват складовите наличности. В тази връзка през 2007 г. включените в извадката производители са поддържали складови наличности, равняващи се на около пет месеца продукция (43 %), но под натиска на дъмпинговия внос през ПР са били принудени да увеличат складовите наличности до количества, равняващи се на повече от седем месеца продукция (съответно 61 % от общата годишна продукция). В таблица 1 са посочени обемите на складовите наличности, отново изразени като отношение на броя месеци към годишната продукция.
(123)
Таблица 1
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (хиляди m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
56 %
61 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности, спрямо годишната продукция
5,2
5,9
6,7
7,4
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности (на 12-месечна база)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Поради това се потвърждава заключението, че развитието на складовите наличности показва наличие на вреда.
5.2.2. Продажни цени
(125)
Както бе посочено в съображение 20, една заинтересована страна оспори констатациите, изложени в съображения 96-99 от регламента за временните мерки, относно продажните цени на промишлеността на Съюза с твърдението, че при определянето на единичната цена в Съюза Комисията не е включила производители от Полша и Чешката република и че няма съответствие на констатациите с действително наличните публични данни.
(126)
По отношение на това твърдение беше направена симулация и в нея бяха включени отчетените продажни цени в Полша, на която се падат приблизително 10 % от общото производство на Съюза. Не беше направена симулация за Чешката република, чието производство представлява по-малко от 3 % от общото производство на Съюза. Симулацията показа, че дори ако се вземат предвид цените в Полша, това не променя съществено окончателните заключения. На последно място в съответствие с приетата от нея методология Комисията изчисли продажните цени на промишлеността на Съюза, след като бяха направени съответните корекции, за да бъдат получени цените до първия независим клиент, с цел да се гарантира съпоставимост с китайските продажни цени.
(127)
Една от заинтересованите страни заяви, че аргументацията, изложена в съображение 97 от регламента за временните мерки с обяснението, че промишлеността на Съюза е била принудена да продава по-малки количества и по-голяма гама продукти, е погрешна, тъй като в такъв случай промишлеността на Съюза би трябвало да е загубила много повече от 2 % от пазарния си дял.
(128)
Следва да се отбележи, че акцентът върху продажбите на по-малки партиди не води непременно до загуба на по-голям пазарен дял. На първо място промишлеността на Съюза не е напълно изтласкана от пазара за по-големи еднородни партиди от продукта независимо от факта, че натискът на китайския внос на ниска цена е особено силен в този сектор. На второ място промишлеността на Съюза е успяла да запази присъствието си на целия пазар чрез свиване на продажните цени и производство на по-скъп асортимент, което е довело до намаляване на рентабилността, както е посочено в съображение 100 от регламента за временните мерки. Следователно фактът, че промишлеността на Съюза не е изгубила по-голям дял от пазара, се обяснява с избора да запази присъствието си на пазара въпреки ценовия натиск от Китай.
5.2.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и възнаграждения
(129)
Една от страните заяви, че съществуват големи разлики в рентабилността между големите и малките дружества. По тази причина беше заявено, че средната печалба не е трябвало да се смята за представителна, тъй като извадката съдържа данни само от едно голямо дружество.
(130)
Друга страна заяви, че големите производители от Съюза са в добро финансово състояние. Същата страна твърди, че тъй като в средния марж на печалбата на промишлеността на Съюза няма загуби, дори ако бъдат прибавени малките дружества, както е посочено в съображение 101 и в таблица 12 от регламента за временните мерки, не може да бъде доказана цялостна вреда.
(131)
Следва да се отбележи, че с цел да се гарантира съгласуваност на констатациите с представителността на извадката, всички показатели за вреда (включително печалбата) са претеглени спрямо дела на всеки сегмент в общото производство на Съюза. От друга страна, представителността на голямото дружество за състоянието на сегмента на по-големите дружества се потвърждава. Следователно общите показатели, получени от анализа на включените в извадката дружества, са представителни за състоянието на цялата промишленост на Съюза и горното твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(132)
По отношение на твърдението, че големите дружества не са понесли вреда, следва да се отбележи, че в съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент анализът трябва да се прави за промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени групи или видове дружества. Както вече беше споменато в съображение 130, фактът, че през ПР няма загуби, не означава per se, че не е настъпила вреда.
5.2.4. Производствени разходи
(133)
Една от заинтересованите страни оспори заключението, че производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с 14 % вследствие на увеличаването на складовите наличности и промяната на продуктовото съдържание. Според тази страна това заключение не би могло да бъде вярно, тъй като нивата на складовите наличности и продуктовото съдържание не са част от производствените разходи.
(134)
Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като поддържането на големи складови наличности представлява значителен финансов разход, който се включва в анализа на производствените разходи. От друга страна, многократните промени в продуктовото съдържание водят до допълнителни производствени разходи, тъй като производителят трябва често да променя производствения процес: това може да бъде скъпа операция, тъй като предизвиква моменти на бездействие и неоптимално използване на машините.
6. Заключение относно вредата
(135)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос заключението в съображение 107 от регламента за временните мерки, че намаляването на потреблението е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Според тази страна не би могло да има вреда вследствие на намаленото потребление, тъй като общият пазарен дял е останал непроменен.
(136)
По отношение на коментара относно стабилния пазарен дял на производителите от Съюза въпреки спада на потреблението следва да се отбележи, че пазарният дял не е единственият целесъобразен показател за вреда. Производителите от Съюза са успели да запазят своя дял на пазара на Съюза единствено за сметка на рентабилността, която е намаляла през разглеждания период. Поради това не може да се заключи, че стабилният пазарен дял на производителите от Съюза изключва наличието на вреда.
(137)
Предвид горепосоченото се потвърждават заключенията относно вредата, изложени в съображения 107-111 от регламента за временните мерки.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(138)
Комисията получи коментари по предварителните констатации относно причинно-следствената връзка. Те повтарят коментарите, на които вече беше отговорено в съображения 128-132 от регламента за временните мерки относно самопричинена вреда. Не бяха представени допълнителни доказателства, които биха променили временните заключения. Поради това се потвърждават заключенията, изложени в съображения 135 и 136 от регламента за временните мерки.
1. Въздействие на вноса от Китай
(139)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент в рамките на предварителния етап беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(140)
Някои от страните заявиха, че спадът в производството и продажбите на промишлеността на Съюза е последица от намаленото потребление. Беше изказано и твърдението, че въздействието на китайския внос е било ограничено, имайки предвид, че пазарният дял на китайските дружества се е увеличил само с 1,6 %, от които не повече от 1 % би могъл да бъде свързан с пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(141)
Във връзка с това следва да се припомни, че разследването разкри съвпадение във времето между увеличаването на пазарния дял на китайския внос и намаляването на печалбите на промишлеността на Съюза, както и увеличаването на складовите запаси. Освен това натиск върху промишлеността на Съюза са оказали не само увеличеният пазарен дял, но дори в още по-голяма степен ценовото поведение и високата степен на подбиване на цените от страна на китайските производители износители.
(142)
Както се припомня в съображение 113, разследването разкри значителни нива на подбиване на цените. То установи също така, че промишлеността на Съюза и вносителите до голяма степен продават на едни и същи клиенти, което означава, че промишлеността на Съюза е в пряка конкуренция с дъмпинговия внос по отношение на поръчките.
(143)
Като цяло това показва, че ценовият натиск, а не само обемите на вноса са довели до спад на рентабилността на промишлеността на Съюза и влошаване на повечето показатели за вреда.
2. Липса на конкуренция между плочки, произведени в Съюза, и плочки, внасяни на дъмпингови цени от Китай
(144)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вносът на керамични плочки от Китай не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те са несъпоставими. Във връзка с това бе изказано твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара на еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди. Твърди се също така, че китайската промишленост и промишлеността на Съюза не се конкурират поради факта, че китайските дружества развиват дейност в сегмента с ниско до средно качество на продукта, докато промишлеността на Съюза е насочена към сегмента със средно до високо качество. Като доказателство в това отношение беше изтъкната ограничената загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза.
(145)
Въпреки че в подкрепа на гореизложените твърдения не бяха представени никакви съществени доказателства, все пак внимателно бе преценено дали вносът от Китай действително се конкурира с плочките, произведени в Съюза.
(146)
Във връзка с това следва да се отбележи, че Комисията направи изключително подробни сравнения, позволяващи разграничение между стотици видове различни плочки. В случая разследването показа съществено съответствие на видовете плочки между промишлеността на Съюза и износителите. Това ясно показва, че промишлеността на Съюза и вносът от Китай се конкурират по отношение на видовете на продукта. Следва да се припомни също така направената констатация в рамките на разследването, че промишлеността на Съюза и производителите износители са в пряка конкуренция, тъй като имат едни и същи клиенти.
(147)
По отношение на твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара за еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди, следва да се припомни - вж. съображение 95 от регламента за временните мерки, - че именно натискът на китайския внос е принудил промишлеността на Съюза да премине към по-малки партиди продукти с по-голямо разнообразие от цветове и размери. Промишлеността на Съюза все още присъства във всички пазарни сегменти и противно на гореизложеното твърдение моделът, който показва, че промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи към специални видове продукти, трябва да се разглежда като признак, че е била налице пряка конкуренция.
(148)
С оглед на гореизложеното доводът, че вносът от Китай не е причинил вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те не се конкурират, не може да бъде приет.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети държави
(149)
Някои от страните застъпиха довода, че вносът от Турция е трябвало да се разглежда като фактор със значително въздействие. По отношение на цените една от страните оспори заключението, че увеличението на цените от Турция с 19 % е значително.
(150)
Този довод беше обсъден в съображение 118 от регламента за временните мерки и не бяха открити нови доказателства, които да оборят заключението, направено на предварителния етап. Във връзка с това се потвърждава, че увеличаването на цените от Турция с 19 % трябва да се смята за съществено. Освен това относно предявеното обвинение, изложено в съображение 41, следва да се припомни, че не са съществували доказателства за дъмпингов внос от тази държава, който да е причинил вреда на промишлеността на Съюза, и поради това доводът не може да бъде приет.
3.2. Въздействие на намаляването на потреблението
(151)
Една от заинтересованите страни заяви, че спадът в потреблението е засегнал предимно Испания и Италия, където според твърденията вредата е най-силно изразена. За сметка на това китайският износ е предназначен основно за северните държави-членки, където не се отчита намаляване на потреблението и където според твърденията производителите от Съюза са претърпели по-малка вреда. Същата страна твърди, че испанската промишленост за керамични плочки се е възстановила през 2010 г., което показва, че не съществува връзка между китайския износ и производството и продажбите на промишлеността на Съюза.
(152)
Една от страните заяви, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, а не на дъмпингов внос от Китай.
(153)
Твърденията, че северноевропейските държави-членки не са били засегнати от намаляването на потреблението и че вносът от Китай е бил насочен единствено към Северна Европа, не бяха подкрепени с никакви съществени доказателства. Напротив, данните от включените в извадката китайски производители износители сочат, че продажбите им са равномерно разпределени на цялата територия на Съюза. Освен това на Испания и Италия се падат общо 28 % от продажбите, което е съвсем малко под продажбите за Германия (32 %). Въз основа на това твърденията бяха отхвърлени.
(154)
По отношение на твърдението, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, Комисията припомня аргументацията, изложена в съображение 108 от регламента за временните мерки, т.е. че натискът на китайския внос е бил много силен, особено при продажбите на големи партиди, и че това е оказало явно въздействие върху складовите наличности на производителите от Съюза. Ръстът на съотношението на складовите наличности през разглеждания период не може да бъде обяснен единствено със затруднения при реализацията на продукцията, а и с необходимостта да се поддържа изключително голямо разнообразие от налични на склад продукти. Поради това се потвърждава заключението относно вредоносното въздействие на китайския внос върху складовите наличности.
3.3. Въздействие на икономическата криза
(155)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че икономическата криза е истинската причина за трудностите, с които се сблъсква промишлеността на Съюза. Като доказателство беше посочен фактът, че основното влошаване на показателите е отчетено в периода 2008-2009 г., т.е. през годината, когато настъпи кризата, а през следващия период тенденцията е по-слабо изразена. Изтъкнато бе също, че разглежданият период включва най-високата и най-ниската точка на общ цикъл, при който най-високата точка се характеризира с бум в строителството, а най-ниската - с финансовата криза и намаляването на износа поради разкриването на нови производствени обекти в държави от Третия свят.
(156)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на редица показатели за вредата се дължи в по-голяма степен на икономическата криза, отколкото на дъмпингов внос. Според тази страна въздействието на рецесията се е изразило в увеличеното търсене на големи обемни продукти на ниски цени. Вследствие на това промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи в по-голяма степен към производство на големи обемни поръчки - сегмент, където китайските дружества вече са извършвали дейност, като последицата е била увеличаване на складовите наличности. Освен това според твърденията рецесията е предизвикала относително по-висока инфлация в Съюза, отколкото в Китай, и това е повишило производствените разходи на производителите от Съюза, принуждавайки промишлеността на Съюза да продава на цени, по-ниски от производствените разходи.
(157)
Друга от страните заяви, че печалбата на промишлеността на Съюза значително се е увеличила през последното тримесечие на ПР, което показва, че промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Тази страна поиска печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, което вероятно би показало значително по-висока рентабилност към края на ПР.
(158)
Фактът, че икономическата криза действително е оказала въздействие върху ефективността на промишлеността на Съюза, вече бе признат в съображение 120 от регламента за налагане на временни мерки. Във връзка с това следва да се припомни, че за да бъде установена причинно-следствена връзка, съответното правно изискване е дъмпинговият внос да е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос обаче не е непременно единствената причина за вредата.
(159)
Освен това разследването показа, че тенденцията за увеличаване на китайския износ би могла да продължи въпреки икономическата криза. Китай действително се оказа единственият участник на пазара, който успя да запази пазарния си дял в трудната икономическа обстановка.
(160)
По отношение на структурните промени в търсенето в Съюза, упоменати в съображение 156, не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение. Напротив, следва да се припомни, че както бе обяснено в съображение 106 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че промишлеността на Съюза е трябвало да промени продуктовото си съдържание, осигурявайки по-голямо разнообразие от продукти по вид, цвят и размер, и е трябвало да увеличи складовите си наличности, за да може в кратки срокове да отговори на много специфични поръчки. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(161)
Относно въздействието на инфлацията върху производствените разходи следва да се отбележи, че през разглеждания период средният процент на инфлация в Съюза не е бил по-висок от този в Китай и следователно не може да обясни затрудненията на производителите от Съюза да продават на устойчиви цени. Освен това като се има предвид равнището на подбиване на цените, не може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е предизвикала натиск за понижаване на цените на китайския внос. Въз основа на това твърдението на тази страна трябваше да бъде отхвърлено.
(162)
По отношение на състоянието на промишлеността на Съюза, от друга страна, следва да се припомни, че от регламента за временните мерки (съображение 126) става ясно, че агресивното ценово поведение на китайските износители е засегнало рентабилността на промишлеността на Съюза през разглеждания период още преди световната икономическа криза. Това показва, че дори без кризата натискът на внос на ниски цени от Китай сам по себе си е достатъчен, за да може да причини съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(163)
Ако се разглежда едновременно с дъмпинговите цени, този факт допълнително подкрепя заключението, че причинно-следствената връзка между китайския износ и вредата за промишлеността на Съюза не е била нарушена от икономическата криза.
(164)
Относно искането печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, бе сметнато, че това няма отношение към настоящото разследване, тъй като дори да е настъпило подобно по-ясно изразено подобрение на печалбата, тя би трябвало да се сравнява с целевата печалба от 3,9 %.
3.4. Въздействие на неспособността на промишлеността на Съюза да се преструктурира
(165)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредата за производителите от Съюза следва да се отдаде на неспособността им да преструктурират дейността си, тъй като на свиването на пазара с 29 % е било отговорено с едва 7-процентно намаляване на капацитета и 16-процентно намаляване на заетостта.
(166)
Извеждането от експлоатация на производствени мощности в този отрасъл е труден процес, тъй като възстановяването на капацитета при евентуално възвръщане на пазара излиза изключително скъпо за производителите. Отбелязаното съкращаване на заетостта през разглеждания период е от същия порядък както свиването на пазара. Тенденцията при заетостта не трябва напълно да отразява тенденцията при продукцията, тъй като не всички работни места са пряко свързани с реалното производство. В заключение фактът, че намаляването на капацитета и работната сила в отрасъла не съответства съвсем точно на свиването на пазара, не говори за неспособност на промишлеността да се преструктурира. Обратно на твърденията и като се отчита структурата на отрасъла, намаляването на капацитета със 7 % и на заетостта с 16 % трябва да се счита за значително.
3.5. Въздействие на резултатите, постигнати от промишлеността на Съюза, върху експортните пазари
(167)
Една от заинтересованите страни заяви, че не въздействието от китайския износ, а високите цени са довели до намаляване на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(168)
Във връзка с това твърдение следва да се припомни, че експортната дейност на промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Поради това твърдението, че износът би имал значително отрицателно въздействие върху отчетените резултати от промишлеността на Съюза, не може да се приеме.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(169)
Нито един от доводите, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от Китай, е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Потвърждават се заключенията относно причинно-следствената връзка от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички доводи, които имат отношение към интереса на Съюза. Всички въпроси бяха разгледани и бяха потвърдени заключенията от регламента за временните мерки.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(171)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 137-141 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(172)
Една от страните заяви, че налагането на мерки застрашава икономическото съществуване на вносителите, тъй като те ще могат само отчасти да прехвърлят на своите клиенти допълнителните разходи за наложените мита.
(173)
След окончателното оповестяване две от страните се противопоставиха на заключението, че вносителите могат лесно да преминат от китайски доставки към други източници на доставки, по-специално защото качеството и цените не са съпоставими.
(174)
По отношение на това твърдение следва да се припомни, че голяма част от вноса не е засегната от мита, тъй като не е с произход от Китай. Характеристиките на продукта, който се произвежда в целия свят със съпоставимо качество, сочат, че тези продукти са взаимозаменими, следователно въпреки направените твърдения съществуват редица алтернативни източници. Дори за вносители, които разчитат на внос от Китай, за който разследването установи, че е дъмпингов и се продава на цени, които значително подбиват цените на продукти с произход от Съюза, разследването установи, че вносителите могат да прилагат надценка върху продажната си цена в размер над 30 %. Наред с констатацията, че вносителите са реализирали печалби на стойност около 5 % и имат възможност да прехвърлят поне част от потенциалното увеличаване на разходите на своите клиенти, това подсказва, че те са в състояние да се справят с въздействието на мерките.
(175)
Освен това, както е посочено в съображение 144 от регламента за временните мерки, налагането на мерките няма да попречи на вносителите в Съюза да увеличат дела на вноса си на продукти от други недъмпингови източници в Съюза и в други трети държави.
(176)
Един вносител заяви, че за определен вид продукт цените от Китай към момента биха били по-високи от цените на промишлеността на Съюза, поради което мерките няма да позволят износа на този конкретен вид продукт в бъдеще.
(177)
Това твърдение не беше подкрепено от никакви доказателства. Освен това в съответствие с наличната информация този вид продукт представлява само малък дял от пазара и не би засегнал чувствително състоянието на доставките на пазара в Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3. Интерес на ползвателите
(178)
Някои заинтересовани страни заявиха, че въздействието върху ползвателите ще бъде значително. По-специално беше застъпено мнението, че дори минималното увеличаване на цените с 32,3 % ще попречи на клиентите да купуват качествен продукт. Беше изказано и твърдението, че дори да е вярно, че отражението върху големите строителни хипермаркети за непрофесионалисти може да е ограничено, малките специализирани магазини ще бъдат значително засегнати.
(179)
Що се отнася до въздействието върху крайните потребители, Комисията потвърждава временните заключения, изложени в съображения 152 и 153 от регламента на Комисията за налагане на временни мита, т.е. че ценовият ефект ще бъде ограничен.
(180)
Представителите на строителния отрасъл, който е един от големите клиенти на производителите на керамични плочки, решиха да не съдействат на разследването. След налагането на временните мерки Европейската федерация на строителната промишленост (FIEC) отново беше поканена да предостави статистически данни, които да покажат дали и до каква степен ще бъде засегната от налагането на мерките. FIEC потвърди, че въпреки че не разполага с непосредствена информация, въздействието на мерките върху разходите за цялостната стопанска дейност е много малко. От федерацията също така поясниха, че слабият интерес от страна на техните членове следва да се разглежда като подкрепа за предложението на Комисията.
(181)
На последно място по отношение на малките специализирани магазини Комисията не можа да получи убедителни данни, които да потвърдят силата и степента на въздействие на антидъмпинговите мерки. Както и при вносителите, следва да се припомни, че керамични плочки се произвеждат в Съюза и в много други държави, които не осъществяват дъмпинг; поради това може да се изключи съществуването на сериозен риск от недостиг на доставки за магазините на дребно.
4. Интерес на крайните потребители
(182)
Усилията бяха насочени към получаване на по-подробна оценка на въздействието от страна на потребителите. Разследването показа, че въздействието вероятно ще бъде ограничено.
(183)
Първо, абсолютната стойност на мерките се изчислява върху цената на вноса, т.е. на много по-ниска база от крайната цена на дребно на разглеждания продукт. Тази стойност може да се разпредели на различните звена по веригата (вносители, търговци на едро и търговци на дребно), преди да достигне до крайния потребител. Дори ако вносителите и търговците, извършващи препродажба, прехвърлят цялата тежест на митото на потребителите, следва да се припомни, че на пазара се предлага широка гама от продукти, които не са обект на мерките и които се произвеждат от производители от Съюза и производители от трети държави.
(184)
Комисията изчислява въздействието на антидъмпинговите мита върху цените за потребителите чрез оценка на сумата на митата, които следва да се платят съобразно с действителния внос от Китай, и прилага сумата направо към потребителите с допускането, че вносителите, търговците на едро и търговците на дребно ще прехвърлят всички допълнителни разходи на крайните потребители. Изчислено по този начин, въздействието на разходите е значително по-ниско от 0,5 евро на m2. Следва да се припомни, че в регламента за временните мерки се прави заключението, че средногодишното потребление на средния потребител е около 2,2 m2 на глава от населението в Съюза. Като се има предвид слабото отражение на митото на квадратен метър, увеличението на разходите вероятно ще бъде ограничено, дори ако потребителят трябва да закупи значително количество от разглеждания продукт за строителни или ремонтни работи.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(185)
Може да се очаква последиците от налагането на мерките да подпомогнат промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияят благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намалят опасността от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(186)
Освен това може да се очаква, че налагането на мерките ще има ограничено въздействие за ползвателите/вносителите, които биха могли да се снабдяват от широк кръг доставчици на пазара на Съюза и в други трети държави.
(187)
С оглед на гореизложеното не може да се направи заключение, че налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
1.1. Оповестяване
(188)
Две от заинтересованите страни заявиха, че Комисията е трябвало да оповести в регламента за временните мерки марж на продажбата на занижени цени, а една от тях заяви, че неоповестяването на тези данни означава, че заинтересованите страни не са имали възможност да преценят дали правилото за по-ниското мито е било приложено точно.
(189)
В отговор на гореизложеното временните маржове бяха, както следва:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Всички други съдействащи производители
66,0 %
Всички останали дружества
95,8 %
1.2. Марж на отстраняване на вредата
(190)
Една от страните заяви, че Комисията е използвала непоследователен подход за установяване на вредата и заключенията ѝ е трябвало да се основават на среднопретеглени данни за целия отрасъл.
(191)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че констатациите за степента на отстраняване на вредата се основават на проверени данни за отделните дружества, които бяха сметнати за най-надеждната база с цел да бъдат взети предвид всички факти, имащи отношение за целите на сравнението. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(192)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос от Китай за промишлеността на Съюза.
(193)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(194)
Поради това беше сметнато за целесъобразно маржът на продажбата на занижени цени да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производителите от Съюза и китайските износители.
(195)
При изчисляването на размера на антидъмпинговото мито, необходимо за отстраняване на въздействието на вредоносния дъмпинг, се приема, че митото следва да бъде изчислено по такъв начин, че да позволи на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира разумна печалба. Беше сметнато, че тази разумна печалба преди облагане с данък трябва да се равнява на реализираната печалба от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, относно продажбите на сходния продукт в Съюза. Тази печалба беше оценена спрямо постигнатата от промишлеността на Съюза рентабилност от 3,9 %, през 2007 г., както е посочено в таблица 12 от регламента за временните мерки.
(196)
Установяват се следните маржове на отстраняване на вредата
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Всички други съдействащи производители
65,0 %
Всички останали дружества
82,3 %
(197)
Следва да се отбележи, че маржът на отстраняване на вредата за „всички други съдействащи производители“ бе определен без използването на данни от Kito Group, тъй като дружеството не бе част от извадката, както и за да има съответствие с начина, по който бе изчислен дъмпинговият марж за „всички други съдействащи производители“. (Вж. член 9, параграф 6, първо изречение от основния регламент.) С оглед прилагането на член 18 от основния регламент, както е посочено в съображение 54, за Kito Group се прилага определеният марж на отстраняване на вредата за всички останали дружества.
(198)
Следва да се отбележи също, че маржовете на продажбата на занижени цени са по-високи от дъмпинговите маржове, установени в съображения 88-93, и следователно дъмпинговият марж следва да послужи като основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(199)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на съдействащите дружества, посочени в приложение I към настоящия регламент, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана представителна извадка.
2. Митническа декларация
(200)
Статистическите данни за разглеждания продукт често се дават в квадратни метри. Такава допълнителна единица за разглеждания продукт обаче не е посочена в Комбинираната номенклатура, определена в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (6). Поради това е необходимо да се предвиди, че в декларацията за пускане в свободно обращение се вписва не само теглото в килограми или тонове, но и броят квадратни метри от разглеждания за внос продукт.
3. Окончателно събиране на временното мито
(201)
С оглед размера на установените дъмпингови маржове и предвид вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временно антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани.
(202)
В случаите, в които окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно следва да бъдат събирани само сумите, обезпечени на нивото на временните мита, а обезпечените суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита следва да бъдат освободени.
4. Форма на мерките
(203)
Една от заинтересованите страни предложи мерките да бъдат под формата на минимална вносна цена („МВЦ“) вместо адвалорни мита. МВЦ обаче не е подходяща за разглеждания продукт, тъй като съществува за множество видове продукти, чиито цени варират значително, и това създава сериозен риск от възникване на взаимно компенсиране. Освен това се очаква, че видовете продукти ще продължат да се развиват по отношение на дизайна и довършителната обработка и МВЦ вече няма да осигурява подходяща основа за нивото на митото. Поради това искането за налагане на мерки под формата на МВЦ се отхвърля.
(204)
Друга от страните поиска мерките да бъдат под формата на квоти за внос. Квотите за внос обаче не са в съответствие с основния регламент, нито с международно приетите правила. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета мозайка, парчета и подобни артикули от керамика, със или без подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Дружествата, изброени в приложение I
30,6 %
Всички други дружества
69,7 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията по приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 258/2011 за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумата на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Когато някой производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1, с произход от Китайската народна република през периода на разследване (1 април 2009 г. - 31 март 2010 г.), че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, и че или действително е изнесъл разглежданите стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на периода на разследването, Съветът с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да въведе за този производител митото, приложимо за оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, т.е. 30,6 %.
Член 4
Когато във връзка с посочените в член 1 продукти се подава декларация за пускане в свободно обращение, в съответното поле на посочената декларация се вписва броят квадратни метри от внесените продукти.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 септември 2011 година.